bet · FW01NU41 · 1973-12-31 00:00:00 — På det internationella planet finnsingen allmän konventionsreglering på konkurrensbegränsningsområdet.Behandlingen av konkurrensbegränsningsfrågor med generell räckvidd ärväsentligen koncentrerad till , som har en särskUd, aktivt arbetandeexpertkommitté för restriktiva affärsmetoder. Inom ramen för dennas arbetepågar en omfattande internationell studie- och rapporteringsverksamhet. (Fi1962:37; ordförande: professor ) har enligt sina direktiv tilluppgift bl. a. att kartlägga och analysera ägande- och inflytandeförhållandeninom det privata näringslivet. Utredningen har studerat olika marknadersfunktionssätt med hänsyn tagen bl. a. till företagsstrukturen. Utredningen har hittUls publicerat sju delbetänkanden. Detförsta ägnades åt oljebranschen (SOU 1966:21). publicerades fyrabetänkanden, Kreditmarknadens struktur och funktionssätt (SOU 1968:3),Industrins struktur-och konkurrensförhåUanden (SOU 1968:5), Strukturutvecklingoch konkurrens inom handeln (SOU 1968:6) samt Ägande och inflytande inom detprivata näringslivet (SOU 1968:7). Följande år utkom ett delbetänkande om läkemedelsindustrin(SOU 1969:36). Det senaste betänkandet, Stordriftsfördelar inom industriproduktionen,publicerades (SOU 1970:30). De uppgifter som har insamlats och sammanställts avkoncentrationsutredningen har visat att det svenska näringslivet tillväsentliga delar är styrt frän ett fåtal beslutscentra. Denna styrning liksomplaneringen sker under anpassning till en internationell marknadsstruktur medmycket starka oligopolistiska inslag. Koncentrationstendenserna har förstärktspå senare år. som de redan etablerade storkoncernerna vuxit absolutoch relativt har koncentrationsprocessen tillförts nya inslag bl. a. i form avde bankkontrollerade investment- och finansieringsbolagens verksamhet. I betänkandet Stordriftsfördelar inom industriproduktionenhar utredningen studerat de kostnadssänkande motiven bakom den observerade utvecklingen i riktning mot ökad företags- ochanläggningsstorlek inom industri och handel. Huvud resulta te t är i korthetuttryckt att de kostnadsfördelar som med existerande teknik kan erhållas genomatt producera i långa serier, i stora anläggningar eller genom att samordnaflera anläggningar i ett företag är fullständigt utnyttjade endast i få branscher.Den strävan att minska kostnaderna som karakteriserar företagens beteende istort förväntas därför leda till en markant ökning av företags- ochanläggningskoncentrationen . Ett slutbetänkande från koncentrationsutredningen hållernu på att utarbetas. De normativa problemstäUningar som framkommer frånutredningens olika betänkanden kan där väntas få en sammanhängandeframställning. Undersökning av koncentrationsutvecklingen inom svenskindustri 1963-1967 Statens pris- och kartellnämnd(SPK) har i skriften Storföretag och koncentrationstendenser (1971;sammanfattning i Pris- och karteUfrågor 1971:56) redovisat en undersökningbaserad på SPK:s storföretagsregister, ett omfattande, icke offentligtregister som har lagts upp och som i huvudsak utgör enbearbetning av SPK:s industristatistik. Bakgrunden till registret är, framhållsdet, en stark koncentrationsutveckling inom det svenska näringslivet som harmedfört att tyngdpunkten i viss mån har förskjutits från kartellavtal tillstora beslutsenheter av monopol- och oligopolkaraktär. Det påpekas också attutvecklingen är internationell. Detta framgår bl. a. av koncentrationsstudieri och . Vid en jämförelse av koncentrationsgradeninom olika branscher framkommer inom de olika länderna ett likartat mönster.Detta antyder att strukturen i stor utsträckning bestäms av grundläggandemarknadsbetingelser och tekniska faktorer, som är gemensamma för olika länder. Koncentrationsutvecklingen har mätts med hjälp av destörsta företagens produktionsandelar. Därvid har både tillverkningen för densvenska marknaden och tUlverkningen för export tagits med. Det bör observerasatt de använda koncentrationsmåtten endast mäter den horisontella koncentrationen.Omfattningen och utvecklingen av vertikal integration har inte kunnat mätas. I diagram 1 är vamgrupperna fördelade efter antalettUlverkare inom respektive varugrupp. Av diagrammet framgår att antaletvarugrupper med en eller ett fåtal tUlverkare (2-6 st.) ökade tUl1967. I motsvarande grad minskade antalet varugrupper med många tillverkareinom respektive varugrupp. Samma tendens gäller för det totalatillverkningsvärdet. Koncentrationen uttryckt i antal tillverkare per varugruppär emellertid ett grovt mätt då den inte säger någonting om fördelningen avtUlverkningen på olika företag inom en varugrupp. Ovägda medeltal har vidareuträknats för det största, de fyra största och de åtta största företagens andelav tillverkningen bland vamgrupperna Antal varugrupper med angivet antal tillverkareper varugrupp 1963 och 1967 inom respektive industrisektor. Därvid framkom attkoncentrationen hade ökat . Genomsnittligt svarade de åttastörsta företagen inom en varugrupp för av tUlverkningen 1963 och 87procent av tillverkningen 1967. Även koncentrationen räknad på de fyra största företagenökade kraftigt, från 1963 tUl 1967. Utvecklingen mot ettfåtal dominerande företag inom varugrupperna framgick tydligt. En uppdelning av industrisektorerna med hänsyn tillkoncentrationsutveckling visade att sektorer med ökad koncentration vargruvindustri, metallverk, elektroteknisk industri, massa- och pappersindustri,livsmedels-, dryckesvaru- och tobaksindustri, textilindustri, läder-, hår- ochgummivaruindustri samt jord- och stenindustri. Övriga sektorer hade ungefär oförändradkoncentration. Koncentrationsutredningenbetecknade som enföretagsdominans i produktionen förhällandet när det störstaföretaget svarar för av tUlverkningen inom en varugrupp.Fåtalsdominans föreligger enligt dess definition när antingen de fyra störstaföretagen svarar för av produktionen eUer de åtta största av produktionen inom en varugrupp. Enligt dessa definitioner var år1967 mer än två tredjedelar av aUa varugrupper enföretags- ellerfåtalsdomine-rade. Det hade i många fall kunnat vara intressantare att vidkoncentrationsmätningarna belysa marknadskoncentrationen i stället förproduktionskoncentrationen. Det har emellertid visat sig vara mycket svårt attfå upplysningar om importens fördelning på olika företag. Förekommer importinom en varugrupp kan den ha stor betydelse som konkurrensfaktor gentemot desvenska tillverkarna. Konkurrensen kan uppträda vid relativt små kvantiteter.En förutsättning är emellertid att importen säljs av andra än de inhemskatillverkarna och att importörerna är relativt stora företag. ökadehandelsutbyte med andra länder framträder i grundmaterialet som högre import-och exportandelar 1967 jämfört med . Den genomsnittliga importandelen iprocent av total tillförsel ökade på de fyra åren från 15 till 20 procent.Sektorer med hög importandel var bl. a. textUindustrin,transportmedelsindustrin och läder-, hår- och gummiindustrin. Till en mer fuUständig bild av strukturutvecklingen inomindustrin bidrar uppgifter om kartellavtal i jämförbara varugrupper 1963 och1967. I kartellregistret, där alla viktigare bindande avtal torde ingå, fannsår 1963 ca 225 och ca 250 avtal som gällde industrin. En stor del avdessa avsäg överlåtelser av hela eller delar av företag. Antalet kartellbundnavarugrupper utgjorde 1963 och 1967.Kartellföretagens andel av produktionen inom de varugrupper där samarbete fannshöll sig vid en ungefär oförändrad, relativt hög nivå (). Storföretagen (företag med minst 500 anställda) ökadeunder perioden sin andel av den totala tUlverkningens värde.Storföretagsdominerade är framför allt gruvindustri, metallverk,transportmedelsindustri, elektroteknisk industri, massa- och pappersindustri,dryckesvaru- och tobaksindustri samt kemisk industri. inklusive icke privata företag uppgick till ca 350. har då sammanräknats till en enhet, statsägdaföretag likaså. Totalt sett synes utvecklingen ha gått mot en ökadkoncentration inom tUlverkningen men med stegrad importkonkurrens och minskadandel kartellbunden tUlverkning. Detta belyses av diagram 2. Tillverkningsvärde och koncentratlon för svensk industri (genomsnittliga andelar) koncentration bunden tillverk- % ning *] 1967 -63 -67 -63 -67 -63 -67 -63 -67 -63 -67 Största företagets andel av tillverkningen räknat per varugrupp (ovägda genomsnitt) Andra t o m fjärde störstaföretagens sammanlagda andel avtill-2 verkningen räknat per varugrupp (ovägda genomsnitt) Femte t o m åttondestörsta företagens sammanlagda andel av tillverkningen räknat per varugrupp (ovägda genomsnitt) Kartellavtal av den typ som ingår i undersökningen.I ovan uträknade genomsnitt ingår även sektorerutan kartellavtal. Näringslivet kännetecknas i Sverigeliksom i andra industrUänder av en koncentrationsutveckling som bl. a. ledertill att produktionen inom många varugrupper kommer att domineras av ett ellerett fåtal företag. Koncentrationen inom det svenska näringslivet för cirka tioår sedan har ingående undersökts av koncentrationsutredningen. Sedermera harstatens pris- och kartellnämnd publicerat en undersökning av koncentrationsutvecklingenfrån tUl 1967. De allmänna slutsatser som har kunnat dras av dessaundersökningar torde alltjämt vara giltiga. Företagskoncentrationen tas i de båda motionerna tUlutgångspunkt för krav på en översyn av konkurrensbegränsningslagstiftningen medsikte på en skärpning som skulle kunna göra det möjligt att förbjuda fusioneroch samarbetsöverenskommelser inom näringslivet och riva upp existerandemonopol. Detta skulle betyda övergång till en ny huvudprincip för den svenskakonkurrensbegränsningslagstiftningen efter mönster från bl. a. Förentastaterna. Den nuvarande konkurrensbegränsningslagen bygger liksomsina motsvarigheter i de övriga nordiska länderna - på missbruksprincipen.Konkurrensbegränsningar godtas sålunda, förutsatt att de inte bedöms ha skadligverkan. Ett visst inslag av den andra huvudprincipen förkonkurrensbegränsningslagstiftning, förbudsprincipen, finns dock i det att ettpar typer av konkurrensbegränsande åtgärder har belagts med straffsanktioneratförbud. I övrigt står främst förhandlingsvägen tUl buds för de myndigheter somhar tUl uppgift att tillämpa lagen. En inskränkning i dessa myndigheters aktionsutrymme är attförhand-Ungar enligt konkurrensbegränsningslagen inte avses få syfta till enuppdelning av företag och företagsgrupper. Detta som klart ut.sagts i motivenför lagstiftningen är ett uttryck för grundsatsen att det inte är destrukturella förhållandena som sädana utan missbruk av dem som med stöd avkonkurrensbegränsningslagen skall kunna angripas från samhällets sida. Motionärerna synes ha två slags förändringar i sikte. Delsframför de tanken på att den nämnda grundsatsen skall uppges, så att vissaföretagsfusioner kan förhindras och monopol upplösas. Dels uttalar de sig fören ändrad lagstiftningsteknik, innebärande att förbudsprincipen i ökadutsträckning får ersätta missbruksprincipen och att bevisbördan omkastas så attden, när skadlig konkurrensbegränsning påstås föreligga, vilar inte påsamhäUets organ utan på vederbörande företag. Utskottet finner inte skäl att nu förorda en utvidgning avmöjligheterna att ingripa enligt konkurrensbegränsningslagen till att gällamarknadsstrukturen som sådan och inte som f. n. blott missbruk av ett företagseller en företagsgrupps stäUning på marknaden. En primär grund för utskottetsställningstagande är att koncentrationsutredningens slutbetänkande ännu inteföreligger. Efter sina tidigare studier av dels koncentrationen inomnäringslivet och dess verkningar från bl. a. maktsynpunkt, dels stordriftsfördelar inom industriproduktionen har utredningen möjlighet att i sitt avslutande betänkandegöra en sammanfattande bedömning av koncentrationsutvecklingens positiva ochnegativa sidor som kan läggas till grund för politiska slutsatser. Utskottetvill vidare erinra om att företagskoncentrationen delvis kommer till ståndgenom att svenska företag köps av utländska företag, ett förhållande som kanangripas med andra medel än konkurrensbegränsningslagen. 1 propositionen1973:72 har lagts fram förslag tUl ändring i lagen (1916:156) om vissainskränkningar i rätten att förvärva fast egendom m. m., varigenom Kungl. Maj:ti vidare mån än nu skulle få möjlighet att förhindra att utlänning ellerutländskt företag i strid mot väsentliga allmänna intressen förvärvar aktier isvenskt bolag. I sitt betänkande i anledning av den nämnda propositionenavser utskottet att också behandla ett annat yrkande i den nu aktuella motionen1973:1470, avseende kontrollen över multinationella företag. Utskottet vill härframhålla att en kommitté inom ägnar ingående uppmärksamhet åt frågorrörande företagsfusioner och åt de multinationella företagens roll och attinom Kungl. tillsatts en arbetsgrupp med uppgift attbehandla frågor rörande de multinationella företagen. Allmänt vill utskottet också understryka attkoncentrationsutvecklingen otvivelaktigt måste bedömas på ett annat sätt i ettland som med liten hemmamarknad och omfattande utrikeshandel än i destora länder som erbjuder exempel på möjligheter för samhället att ingripa iföretagsstrukturen med tvångsåtgärder. Särskilt bör erinras om vUken betydelseimporten både den som verkligen kommer till stånd och den potentiella kanha för att begränsa verkningarna av företagskoncentrationen inom . Vad beträffar de övriga slag av förändringar ikonkurrensbegränsningslagstiftningen som berörs i motionerna vill utskottetförst framhåUa att en mera aUmän övergång till förbudsprincipen torde medföragränsdragningsproblem m. m. som inte uppkommer med nuvarande system. Såsomframgår av den redogörelse som lämnats ovan har för övrigt förbudsprincipen ide länder där den tUlämpas kommit att väsentligt modifieras genomdispensmöjligheter etc, så att skillnaden i förhållade tUl missbruksprincipeni hög grad har reducerats. Eftersom inga förhandlingar enligtkonkurrensbegränsningslagen har blivit resultatlösa synes detinte finnas grund för att hävda att lagen behöver utformas annorlunda för attdess nuvarande syften skall kunna uppnås. I händelse av att förhandlingar införmarknadsdomstolen inte leder tUl resultat skall domstolen, om saken bedöms hastörre vikt, anmäla det inträffade till Kungl. Maj:t, som då kan övervägalämpliga åtgärder exempelvis i form av skärpt lagstiftning, i likhet med vadsom förekom . Även i övrigt kan givetvis de behöriga myndigheternaföreslå lagändringar som de fmner erforderliga. I vad gäller bevisbördan iärenden enligt konkurrensbegränsningslagen har förutskottet uppgivit att nuvarande ordning enligt hans mening fungerar väl. Åberopande vad här anförtshemställer utskottet att avslår 1. motionen 1973:1470 såvitt den gäller översyn av konkurrensbegränsningslagstiftningen(punkten B 3), 2. motionen1973:1483. den 24 aprU 1973 Närvarande: herrar (), Regnéll (m), iGlömminge (c), i (s), i (fp), (), i (s), i (c), (), ().Blomkvist (s), Wååg (s), Hovhaniinar (m), i (vpk) och fmHambraeus (c). av herrar i (fp) och (), somanser att utskottets yttrande och hemstäUan bort ha följande lydelse: Näringslivet kännetecknas- (=utskottet)------ på vederböran de företag. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att den svenska konkurrensbegränsningslagstiftningenbehöver skärpas. Som det nu är fortlöper utvecklingen mot ökadföretagskoncentration med enföretags- eller fåtalsdominans inom väsentligabranscher utan att hämmas av denna lagstiftning. Andra länder kan uppvisaexempel på motsvarande lagar som möjliggör betydligt mera kraftfulla reaktionerfrån samhällets sida tiU förmån för en bibehållen konkurrens. Deföretagssammanslagningar etc. som har övervägande positiva verkningar skaUgivetvis inte hindras. En fortsatt monopolisering av det svenska näringslivetmåste emellertid förebyggas, och det skulle också vara av värde om samhälletförfogade över medel varigenom bestående monopol kunde upplösas. Konkurrensbegränsningslagstiftningenbör följaktligen revideras så att den blir ett mera tjänligt instrument försitt allmänna syfte. Det saknas anledning att nu ta närmare ställning tillvilka ändringar som det kan vara lämpligt att genomföra. Vid den översyn sombör komma tUl stånd bör emellertid prövas möjligheten att mera konsekventbasera lagstiftningen på förbudsprincipen och att efter brittiskt mönstertUlämpa omvänd bevisbörda vid behandlingen av ärenden rörande påstådd skadligkonkurrensbegränsning. att med bifall tillmotionen 1973:1470 punkten B 3 och i anledning av motionen 1973:1483 hos Kungl.Maj:t hemställer om översyn av konkurrensbegränsningslagstiftningen enligt vadutskottet anfört. GOTAB 73 3679 S 1973