bet · FW01KU26 · 1973-12-31 00:00:00 — Ombudsman får närvara vid domstols ellerförvaltningsmyndighets överläggningar och har tillgång lill myndighetensprotokoll och handlingar. Domstol och förvaltningsmyndighet saml tjänstemanhos staten eller kommun skall tillhandagå ombudsman med de upplysningar ochyttranden han begär. Sådan skyldighet åligger även annan, om han står underombudsmans tillsyn. Allmän åklagare skall på begäran biträda ombudsman. Närmarebestämmelser om ombudsman finns i riksdagsordningen. väljer inom sig revisorerall granska den statliga verksamheten. kan besluta att revisorernasgranskning skall omfatta också annan verksamhet. fastställer instruktionför revisorerna. Revisorerna får enligt bestämmelser i lag infordrahandlingar, uppgifter och yttranden som behövs för granskningen. Närmarebestämmelser om revisorerna finns i riksdagsordningen. Ätal för brott i utövningen avtjänst som ledamot av högsta domstolen eller regeringsrätten väckes i högstadomstolen av ombudsman eller justitiekanslern. prövar också om ledamot av högstadomstolen eller regeringsrätten enligt vad därom är föreskrivet skall skiljaseller avstängas från sin tjänst eller vara skyldig all undergåläkarundersökning. Talan väckes av ombudsman eller justitiekanslern. 13 kap. KRIG OCH KRIGSFARA Kommer riket i krig eller krigsfaraoch pågår icke , skall regeringen eller talmannen kalla till riksmöte.Den som utfärdar kallelsen kan besluta atl skall sammanträda på annanort än . Pågår , kan eller talmannen besluta omsammanträdesort. Är riket i krig eller omedelbarkrigsfara, skall en inom utsedd krigsdelegation träda i riksdagensställe, om förhållandena kräver det. Om riket är i krig, meddelas förordnande attkrigsdelegationen skall träda i ställe av utrikesnämndens ledamöterenligt närmare bestämmelser i riksdagsordningen. Innan förordnande meddelasskall samråd ske med statsministern, om det är möjligt. Hindras nämndensledamöter av krigsförhållandena alt sammanträda, meddelas förordnandet avregeringen. Om riket är i omedelbar krigsfara, meddelas förordnande som nusagts av utrikesnämndens ledamöter i förening med statsministern. Förförordnande fordras därvid atl statsministern och sex av nämndens ledamöter ärense. Krigsdelegalionen och regeringen kan i samråd eller varför sig besluta att skall återtaga sina befogenheter. Krigsdelegationenssammansättning bestämmes i riksdagsordningen. Medan krigsdelegationen är iriksdagens ställe utövar den de befogenheter som annars tillkommer riksdagen.Krigsdelegationen får dock ej fatta beslut på ockuperat område. Den får ejheller fatta beslut som avses i I I § första stycket första punkten eller andraeller fjärde stycket. Krigsdelegationenbeslutar själv om formerna för sin verksamhet. Är riket i krig och kan till följddärav regeringen icke fullgöra sina uppgifter, kan bestämma ombildande av regering och om regeringens arbetsformer. Är riket i krig och kan till följddärav varken eller krigsdelegationen fullgöra sina uppgifter, skallregeringen handha dessa i den mån den finner del behövligt för alt skydda riketoch slutföra kriget. Regeringen får ej på grund av första stycket stifta, ändraeller upphäva grundlag, riksdagsordningen eller lag om val till . Är riket i krig eller krigsfaraeller råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig ellerav krigsfara vari riket har befunnit sig, kan regeringen med stöd avbemyndigande i lag genom förordning meddela sådana föreskrifter i visst ämnesom enligt grundlag annars skall meddelas genom lag. Erfordras det även i annatfall med hänsyn lill försvarsberedskapen, kan regeringen med stöd av bemyndigandei lag genom förordning bestämma att i lag meddelad föreskrift om rekvisitioneller annat sådant förfogande skall börja eller upphöra att tillämpas. I lag med bemyndigande som avses i första stycket skallnoga angivas under vilka förutsättningar bemyndigandet får utnyttjas.Bemyndigande medför ej rätt att stifta, ändra eller upphäva grundlag,riksdagsordningen eller lag om val till . Är riket i krig eller omedelbarkrigsfara, kan regeringen med stöd av bemyndigande besluta alt uppgift,som enligt grundlag ankommer på regeringen, skall fullgöras av annanmyndighet. Sådant bemyndigande får icke omfatta befogenhet enligt 5 eller 6 §,om ej fråga är endast om beslut att lag i visst ämne skall börja tillämpas. Under krig, krigsfara eller andra av krig föranleddautomordentliga förhållanden får med avseende på domstol för avdelning avförsvarsmakten göras undanlag från föreskriften i 1 I kap. I § att vid domstolskall finnas ordinarie domare. Regeringen får ingå överenskommelseom vapenstillestånd utan att inhämta godkännande och utan attrådgöra med utrikesnämnden, om uppskov med överenskommelsen skulle innebärafara för riket. ' 1 propositionens förslag har första stycket andrameningen följande lydelse; "Sådant bemyndigande får icke omfattabefogenhet enligt 5 eller 6 § i detta kapitel, om ej fråga är endast om beslutatt lag i visst ämne skall börja tillämpas." Pä ockuperat område får ej fattasbeslut som innebär stiftande, ändring eller upphävande av grundlag,riksdagsordningen, lag om val till eller lag om högmålsbrott, brottmot rikets säkerhet, ämbetsbrott, brott av krigsmän, sabotage, upplopp,uppvigling eller samhällsfar-1ig ryktesspridning. På ockuperat område får icke något offentligt organmeddela beslut eller vidtaga åtgärd som ålägger någon rikets medborgare attlämna ockupationsmakten sådant bistånd som denna icke får kräva enligtfolkrättens regler. Intet ärende får avgöras av på ockuperat område,såvida icke minst tre fjärdedelar av ledamöterna deltager i avgörandet. Är riket i krig, bör statschefenfölja regeringen. Befinner han sig på annan ort än regeringen, skall han anseshindrad att fullgöra sina uppgifter som statschef. Är riket i krig, får val tillriksdagen hållas endast efter beslut av . Är riket i krigsfara, närordinarie val skall hållas, kan besluta att uppskjuta valet. Sådantbeslut skall omprövas och därefter med högst mellanrum.Beslut som avses i detta stycke blir gällande endast om minst tre fjärdedelarav ledamöter förenar sig om det. Är riket till någon del ockuperat, när val skall hållas,beslutar de jämkningar av reglerna i 3 kap. som är påkallade.Undantag får dock ej göras från 3 kap. 1 § första stycket, 2 §, 6 § förstastycket och 7-1 1 §§. Vad som sägs i 3 kap. 6 § första stycket, 7 § andrastycket och 8 § andra stycket om riket skall i stället gälla den del av riketför vilken val skall hållas. Minst en tiondel av alla mandaten skall varautjämningsmandat. Ordinarie val, som till följd av första stycket ickehålles pä föreskriven tid, skall hällas så snart det kan ske sedan kriget ellerkrigsfaran har upphört. Det åligger regeringen och talmannen att i samråd ellervar för sig se till att de åtgärder som behövs härför blir vidtagna. Har ordinarie val till följd av denna paragraf hållits påannan tid än när det annars skulle ha ägt rum, skall bestämma tidenför därnäst följande ordinarie val till den månad under tredje eller fjärdeåret efter det först nämnda valet, då ordinarie val skall hållas enligtriksdagsordningen. Genom denna regeringsformupphäves den äldre regeringsformen. Den äldre regeringsformen skall dock med nedan angivna undantag ' 1 propositionens förslag har tredje stycket följandelydelse: "Intet ärende får avgöras i namn på ockuperat område,såvida icke minst tre fjärdedelar av ledamöterna dellager i avgörandet." tillämpas i stället för den nya regeringsformen tillutgången av det år under vilket slutligt antager denna samt, i defall som angives nedan, även därefter. De föreskrifter i den äldre regeringsformen angåendekonungens ställning och befogenheter som angives under 4 skall, så länge GustafVI är konung, tillämpas istället för motsvarande föreskrifter i denna regeringsform. Under samma tidskall i övrigt vad i denna regerinform eller, om ej annat särskilt angives, iannan författning föreskrives om regeringen i stället gälla Konungen istatsrådet och vad i denna regeringsform föreskrives om statschefen i ställetgälla Konungen. Utan hinder av bestämmelsen i 3 kap. 1 § i dennaregeringsform skall beslå av trehundrafemtio ledamöter intillutgången av löpande valperiod. Bestämmelserna om rösträtt i 3 kap. 2 § i dennaregeringsform skall börja tillämpas i samband med att röstlängd upprättas åretefter det under vilket slutligt antager regeringsformen. Skall nytt val till hållas före den tidpunkt dådenna regeringsform enligt 1 skall börja tillämpas, skall bestämmelserna i 3kap. om antalet ledamöter i och om ersättare för dem, om tid förextra val, om tiden för nyvald riksdags första sammanträde, om den nyvaldariksdagens valperiod, om fördelning av mandaten mellan valkretsar och mellanpartier, om riksdagsledamots behörighet och om överklagande av val tiUriksdagen samt motsvarande bestämmelser i annan lag tillämpas. Efter sådant valskall även bestämmelserna i 4 kap. 7 § om prövning av riksdagsledamots ellerersättares behörighet och bestämmelserna i 4 kap. 9 § om ersättare förriksdagsledamot äga tillämpning. skall, så snart denna regeringsform har fåttkraft av grundlag, välja ledamöter i valprövningsnämnden samt, enligt vad somföreskrives därom i den nya riksdagsordningen, ersättare för dem. Bestämmelserna i 8 kap. 16 och 17 §§ i denna regeringsformskall tillämpas i fråga om den nya riksdagsordningen, så snart dennaregering.s-form har fått kraft av grundlag. För domstol i vilken endast en ordinarie tjänst som domarefinns inrättad, då denna regeringsform träder i tillämpning, skall bestämmelseni 11 kap. 1 § tredje stycket första punkten tillämpas först .sedan pågåendeändringar i domkretsindelningen har genomförts i vad de berör domstolen. Ordinarie val till enligt 3 kap. 3 § i dennaregeringsform skall äga rum på tid , som bestämmes i riksdagsordningen. Den valperiod för ledamöter som pågår, närdenna regeringsform får kraft av grundlag, upphör när den närmast däreftervalda har samlats. Bestämmelsen i 2 första stycket skall omfatta följandeföreskrifter i den äldre regeringsformen: 1 och 3 §§, bestämmelsen i 4 § att Konungen ' I propositionens förslag finns i tredje slyekets förstamening orden "och prövning därav" efter orden "omriksdagsledamots behörighet". Vidare har styckets sista mening följandelydelse: "Efter sådant val skall även bestämmelserna i 4 kap. 9 § omersättare för riksdagsledamot äga tillämpning." skall utnämna ett statsråd, 5 § tredje stycket förstapunkten, bestämmelsen i 6 § första stycket att statsrådet skall bestå avcheferna för departementen samt statsråd utan departement, 6 § andra och tredjestyckena, 7 och 8 §§, 9 § första stycket första punkten, 14, 15, 38, 39 och 40§§, 42 § andra stycket, 43, 91 och 92 §§ samt bestämmelsen i 108 § förstastycket första punkten om förordnande om nytt val. Bestämmelsen i 2 första stycket skall vidare omfatta 9 §andra stycket i den äldre regeringsformen, varvid hänvisningen till 106 och 107§§ skall gälla 12 kap. 3 och 4 §§ i denna regeringsform, samt 35 § i den äldreregeringsformen, varvid hänvisningen till 107 § skall gälla 12 kap. 4 § i dennaregeringsform. Under den i 2 första stycket angivna tiden kan finnasen av Konungen utsedd ställföreträdare för statsministern med de uppgifter, somangives i 7 kap. 8 § i denna regeringsform. Äldre författning eller föreskrift äger fortsaltgiltighet utan hinder av att den icke har tillkommit i den ordning som skulleha iakttagits vid tillämpning av denna regeringsform. Bemyndigande, som harbeslutats av Konungen och gemensamt eller av ensam, fårutnyttjas även efter den under 1 angivna tidpunkten, tills bestämmerannorlunda. Bestämmelserna i 8 kap. 17 § i denna regeringsform skallgälla i fråga om äldre författning, som har tillkommit genom beslut av Konungenoch gemensamt eller genom beslut av ensam- 7, Bestämmelser i äldre lag eller annan författning omKonungen eller Kungl. Maj:t skall efter utgången av den i 2 första stycket angivna tiden gälla regeringen, såvida det icke följer av författning eller i övrigt framgår av omständigheterna att konungen personligen, högsta dom stolen, regeringsrätten eller kammarrätt åsyftas. som enligt äldre lag eller annan författning skallbeslutas av Konungen och gemensamt skall i stället beslutas genomlag, 8, Förekommer i lag eller annan författning hänvisningtill eller avses där eljest föreskrift som har ersatts genom bestämmelse i denna regerings form, tillämpas i stället den nya bestämmelsen, 9, Ombud för sammanträder till allmäntkyrkomöte enligt vad som är särskilt föreskrivet. Till prästerlig befattning inom får ejannan utnämnas än den som bekänner kyrkans lära. Medför annan befattningskyldighet ;ilt undervisa i kristendom eller teologisk vetenskap, skall tagasden hänsyn till de sökandes trosåskådning som därav kan påkallas. Befattningshavare,sotn ej tillhör , får icke deltaga i avgörande av ' I propositionens lorslag har andra stycket följandelydelse; "Bestämmelserna i 8 kap. 17 §i denna regeringsform skall gälla i fråga om äldre författning, som. tillämpningav denna regeringsform, skulle ha beslutals genom lag, eller som har tillkommitgenom beslut av Konungen och gemensamt eller genom beslut avriksdagen ensam." 2 Ipropositionens förslag anges i femte styekel "1 kap. 5 §" i ställetför "1 kap. mål eller ärende, som angår kyrkans religionsvård ellerreligionsundervisning, utövning av prästämbetet, befordring eller ämbetsansvarinom kyrkan. När sådant ärende avgöres av regeringen, skall dock hinder som nusagts icke gälla för annan än föredraganden. Till ärkebiskop eller biskop utnämner regeringen en av detre som har föreslagits i den ordning som kyrkolag föreskriver. Om tillsättningav prästerliga tjänster i församlingarna och den rätt som därvid tillkommerregeringen och församlingarna föreskrives i kyrkolag. hinder av vad denna regeringsform föreskriver om altlagstiftas, ändras eller upphäves av skall i fråga om kyrkolag gälla,att sådan lag stiftas, ändras eller upphäves av regeringen gemensamt medriksdagen; dock atl därvid erfordras samtycke jämväl av allmänt kyrkomöte. Harav antaget förslag angående kyrkolag ej utfärdats som lag förenärmast följande lagtima början, är förslaget förfallet. Vad i denna regeringsform föreskrives om primärkommunerskall, med undantag av 1 kap. 6 § första stycket andra punkten, äga motsvarandetillämpning i fråga om kyrkliga kommuner. Genom denna regeringsform göres ej ändring i vad somhittills har gällt enligt 2 § i den äldre regeringsformen. Det forna prästeståndets privilegier, förmåner,rättigheter och friheter skall fortfarande gälla, om de ej har ägt oskiljaktigtsammanhang med den ståndet förut tillkommande representationsrätten och såledesupphört med denna. Ändring eller upphävande av dessa privilegier, förmåner,rättigheter och friheter får ej ske på annat sätt än genom regeringens ochriksdagens sammanstämmande beslut och med bifall av allmänt kyrkomöte. Propositionens förslag till ny riksdagsordning med avutskottet föreslagna ändringar 2 Förslag till Riksdagsordning Ordinarie val till hållesi september. Om lid för extra val är föreskrivet i 3 kap. 4 § och 6 kap. 3 §regeringsformen. samlas efter riksdagsvaltill lagtima på lid som angives i 3 kap. 5 § regeringsformen. skall , då ordinarie riksdagsval ickehålles, samlas till lagtima eller oktober somriksdagen har bestämt vid närmast föregående lagtima . Hartillkännagivande om extra val gjorts före den fastställda dagen och har ickeriksdagen med anledning av valet samlats till senast , skalldock enligt delta stycke ej inledas. Til läggs b estäm m else avgiver förslagtill om dag då laglima skall börja när ordinarieriksdagsval icke hålles. samlas till urtimariksmöte, om regeringen eller talmannen förordnar därom. Talmannen är skyldig att utlysa urtima , om minstetthundra-femton av ledamöter begär det och anger skäl för begäran.Riksmötet inledes då från det alt begäran framställdes. Kallelse till urtima skall kungöras i allmännatidningarna senast dagen före böan. Lagtima som har inlettsunder augusti, september eller oktober skall avslutas senast den 31 majföljande år. kan om Synnerliga skäl föreligger förlänga ,dock längst till och med . Annal pågår sä länge rik.sdagenfinner det nödvändigt. avslutas senast när nästa lagtima riksmöteskall börja. Harregeringen förordnat om extra val, kan den under återstoden av valperioden besluta att avbryta . skallavslutas efter det att beslutet har tillkännagivils vid sammanträdemed kammaren. yttrar sig tillriksdagen över fråga om förlängning till dag efter av somhar inletts , september eller oktober. Vid förslå sammanträdel medkammaren under föredrages berättelse av valprövningsnämndom granskning av bevis om val av ledamöter och ersättare. Berättelse omgranskning av bevis som inkommer under föredrages så snart det kanske. Vid första sammanträdet anställes upprop. Därefter väljestalman och vice talman i fall som angives i 8 kap. 1 §. Ti I läggs b estäm melse Kammarens första sammanträde under ett böarklockan I I.Kammarkansliet skallom möjligt, skriftligen eller telegrafiskt, underrätta riksdagsledamöterna omtidpunkten fördel första sammanträdet. Lagtima öppnas vid ettsärskilt samnianträde med kammaren senast på tredje dag. Statschefenförklarar därvid på talmannens hemställan öppnat. Vid förfall förstatschefen förklarar talmannen öppnat. Vid sammanträdet avgiverstatsministern regeringsförklaring, om icke särskilda skäl föranleder annat.Talmannen fastställer efter samråd med vice talmannen ordningen för dettasammanträde. Saminanlrädet för riksmötetsöppnande äger rum under , om icketalmannen beslämmer annan lidpunkt. T;ilmunnen eller, i hans ställe, vice talman lederriksdagens arbete. överlägger om åtgärder som kan främjaplanmässighet i arbele. beslår avtalmannen, vice talmännen, en företrädare för varie partigrupp i sommotsvarar parti med av rösterna i hela riket vid senaste valtill , utskottens ordförande samt vice ordföranden i riksdagensförvallningsstyrelse. Partigruppernas företrädare tillsätts vid början av vaelaglima för liden lill dess nästa laglima börjar. De utsesmed motsvarande tillämpning av det förfarande som angives i 7 kap. I 2 § förstastycket. Talmanskonferensensammanträder på kallelse av talmannen. Vid förfall för ordföranden iutskott inträder vice ordföranden i hans ställe. Suppleanter förpartigruppernas företrädare behöver ej utses. sammanträder inom stängda dörrar. inhämta upplysningar av någon som ej tillhör konferensen, får denkalla honom till sammanträde. Kammarsekreteraren och direktören förförvaltningskontoret får deltaga i konferensens överiäggningar. Vid konferen.sens sammanträdenföres, protokoll. Underrättelse om konferensens beslut tillslälles dem sombesluten avser. Riksdagsledamot kan efter prövningerhålla ledighet från sitt uppdrag. Beviljas ledamot ledighe! för en lid avminst en månad, skall hans uppdrag under den lid han är ledig utövas aversättare. Ansökan om ledighet från uppdragsom rik.sdagsledamot skall innehålla de skäl varpå ansökan grundas. .Ansökanskall avse ledighet . Ansökan prövas av talmannen, om den gäller ledighet underkortare tid än en månad, och av om den gäller . När ersättare skall inträda pägrund av föreskrift i regeringsformen eller 8 § i detta kapitel, skall talmannen kalla ersiitlaren lill tjänstgöring. I I propositionens förslag har andra styekel andrameningen följande lydelse: "Vill konferensen inhämta upplysningar av någonsom ej tillhör konferen.sen, får konferensen kalla honom lillsammanträde." Talmannen skall därvid iakttaga den ordning mellanersättarna som har bestämts enligt lag om val till . Om särskilda skälföranleder det, får dock talmannen frångå den sålunda bestämda ordningen. Ersättare som skall ulöva uppdragsom riksdagsledamot skall erhålla skriftligt bevis härom. Beviset skall angivavilken ledamot .som ersättaren träder i stället för och tiden för förordnandetsbörian och slut. Bevis om .slutdagen kan utfärdas särskilt. Talmannen skall för kammaren tillkännagiva när ersättareträder i ledamots ställe och när ledamot återtager sin plats. Talmannen leder kammarenssammanträden. Han får vid överläggning i ämne som är upptaget påföredragningslistan icke yttra sig i sakfrågan. Vid förfall för talmannen ledervice talman sammanträde. Har samtliga vice talman förhinder, ledes sammanträdetav den av de närvarande ledamöterna som längsl lid har varit ledamot avriksdagen. Om två eller flera har tillhört , har den äldsteav dem företräde. Detsamma skall gälla, innan talman och vice talmän har valts. Vad som enligt I § gäller om begränsning i talmannensyttranderätt skall tillämpas också på annan som leder sammanträde med kammaren. För varje ledamot skall finnas särskild plats iplenisalen. Ledamöterna lager plats iplenisalen valkretsvis. Särskilda platser skall finnas för talmannen och vicetalmannen samt för statsråden. Sammanträde med kammaren äroffentligt. Dock kan sammanträde hållas inom stängda dörrar, om det påkallas avhänsyn till rikets säkerhet ' I propositionen föreslås i första stycket andrameningen ordet "främmande" i stället för "annan". eller i övrigt till förhållandet till annan stat ellermellanfolklig organisation. Skall regeringen vidsammanträde lämna meddelande, kan även regeringen förordna om stängdadörrar. Ledamot eller tjänsteman i får ej obehörigen yppa vad som harförekommit vid sammanträde inom stängda dörrar. kan dock besluta altför särskilt fall helt eller delvis upphäva tystnadsplikten. Tilläggs b estäm m e I plenisalen skall finnas särskildaplatser för åhörare. Åhörare som uppträder störande kan genast utvisas. Omoordning uppstår bland åhörare, kan talmannen utvisa samtliga åhörare. Upptagning från offentligtkammarsammanträde för sändning i radio eller television får äga rum efteröverenskommelse med talmanskonferensen. Kallelse lill annat sammanträde änsom avses i 1 kap. 5 eller 6 § utfärdas av talmannen. Kallelsen skall anslås iriksdagens lokaler senast sammanträdet och minst fjortontimmar i förväg. Om synnerliga skäl föreligger, får kallelsen dock anslåssenare. I sådant fall får sammanträdet hållas endast om mer än hälften avriksdagens ledamöter medgiver det. Tit läggs b estäm m elser Kallelse till sammanträde bör ommöjligt införas i en eller flera dagliga tidningar. Avses att sammanträde skallfortsätta , .skall lalmannen sammanlrädesdagenunderrätta kammaren muntligen och genom anslag. När val skall förrättas, angives detta särskilt ikallel.sen. Talmannen skall till varjesammanträde låta upprätta föredragningslista över alla på kammarens bordvilande ärenden. Undanlag får göras för ärende som antages bli behandlat inomstängda dörrar. skall talmannen föredraga ärendena i den ordning vari dehar tagits upp pä föredragningslistan. Med ärende jämställes val som skallförrättas vid sammanträdet. Förslag lill ny statsminister elleryrkande om misstroendeförklaring föres upp som första punkt påföredragningslistan. I övrigt tages ärendena upp i följande ordning, om ickelalmannen bestämmer annal: 1. val, 2. propositionersamt skrivelser från regeringen med redogörelse för viss verksamhet, 3. förslag ochredogörelser från andra riksdagsorgan än utskott, 4. motioner, 5. utskollsbetänkandeni den ordning utskotten angives i lilläggsbe-slämmelse 4.2.1. För varie ärende göres anteckningom bordläggning. Har utskott hemställt atl ärende skall avgöras efter endast enbordläggning, anmärkes del särskilt. Om anteckning påföredragningslistan för särskilda fall föreskrives tilläggsbestämmelserna 2.10.1, 2.14.1, 3.6.1, 6.1.1, 6.1.2 och 6.2.2. Före varie sammanträde anslås föredragningslistani plenisalen och på de övriga platser .som lalmannen beslämmer. Den skalldessutom delas ut lill ledamöterna och till utskotten. Föredragningslistan ochtillhörande handlingar skall finnas tillgängliga i kammarkansliet. Beslut alt sammanträde skallavslutas eller all uppehåll skall göras i pågående sammanträde fallas avkammaren ulan föregående överläggning. Talmannen ställer proposition lillbeslut. Finner han yrkande strida mot grundlag eller mot riksdagsordningen,skall han, med angivande av skäl, vägra proposition.