bet · FW01KU48 · 1973-12-31 00:00:00 — Ersättare som skah utöva uppdragsom riksdagsledamot skah erhålla skriftligt bevis härom. Beviset skall angivavilken ledamot som ersättaren träder i stället för och tiden för förordnandetsbörjan och slut. Bevis om slutdagen kan utfärdas särskht. Talmannen skah för kammaren tillkännagiva när ersättareträder i ledamots ställe och när ledamot återtager sin plats. Ersättares ställning m. m. I 28 § 2 RO i det vilande grundlagsförslaget om ersättare för riksdagsledamöterna ges huvudregeln om tjänstgörande ersättares Där stadgas: "För ersättare som utövarbefattning som riksdagsledamot gäller vad som är stadgat i fråga omledamot." Innebörden är att tjänstgörande ersättare - om annat inte ärsärskilt stadgat i RF eher RO har alla de befogenheter och skyldigheter somtihkommer resp. åvilar ledamot. Grundlagberedningen (SOU 1970:17) Under rubriken 5.3 "Ersättaresoch ersatt ledamots stähning (s. 52-54) anförde grundlagberedningen bl. Den föreslagna regeln om ersättaresställning har inte den innebörden att ersättaren utan vidare intar den ersatteledamotens plats i utskott och andra organ, till vilka den senare särskiltbhvit vald. Som ovan under 2.6.1 antytts vore detta olämpligt. Emehertid börgivetvis ersättare som tjänstgör , t. ex. , kunna väljasin i utskott och andra organ, som skall utses inom ril';sdagen. Med stöd av detstadgande, som jämställer ersättare med riksdagsledamot under tid ersättaren äri tjänst, kan ersättare, som har tihträtt , då val förrättas och det bör vara fallet med bl. a. ersättare för statsråd och för talmannen väljas tih ledamot eller suppleant i utskott. Utan särskild föreskrift bör ståklart att ersättaren kan tjänstgöra i utskottet endast hanuppehåller ledamotsbefattningen i . Också ersättare, som inträder i , sedan val tihutskott har förrättats, bör lämphgen kunna tas i anspråk som suppleant iutskott, om han skah tjänstgöra av året (jämförförfattningsutredningen, SOU 1963:18 s. 52). En metod vore att stadga attersättare inträder som suppleant i utskott, där den ersatte är ledamot ellersuppleant. En sådan regel är emellertid för stel och hindrar att ersättarenknyts till det utskott, där han på grund av sakkunskap och intresseinriktningkan göra den värdefullaste insatsen. Här bör han kunnat placeras, oavsett vhkenordinarie ledamot han för tillfället ersätter. Detta blir möjligt om riksdagenfår möjlighet att, i anledning av att ersättare under pågående riksdag trätt itjänst, utöka antalet suppleanter i utskott och företa val till den nyasuppleantplatsen eller de nya platserna. Samma bestämmelse bör för övrigt gällatih förmån för ledamot, som under lopp efterträder avgången ledamotsamt för statsråd, som lämnar regeringen. Bestämmelse härom bör kunna meddelasmed stöd av 78 § RO. I propositionen berördedepartementschefen i den allmänna motiveringen frågan, om ersättare skall trädain på ersatt ledamots plats i utskott och andra organ till vilken den senarehar blivit vald. Utan eget uttalande i denna del hänvisade departementschefentill vad grundlagberedningen anfört. I sitt belänkande angåendeersättarförslagen (KU 1972:30), vari utskottet tillstyrkte propositionensförslag, underströk utskottet (s. 10) att åtskhliga frågor, "t. ex.ersättares tjänstgöring i utskott", inte prövats i ärendet utan måsteregleras genom senare riksdagsbeslut. Frågorna berördes inte närmare iutskottets skrivning. Grundregeln om tjänstgörandeersättares ställning finns i 4 kap. 7 § tredje stycket FRF, där det sägs attför ersättare som utövar uppdrag som riksdagsledamot gäller bestämmelserna omledamot. 1 motiven hänvisas tih vad som förekom i lagstiftningsärendet angåendeinförande av ersättare. Av intresse i förevarande sammanhang är också bestämmelsernai FRO om fyhnadsval tih bl. a. utskott och möjligheterna till utökande avantalet suppleanter i sådant organ. Enligt gällande bestämmelser i 65 § riksdagsstadganförekommer fyllnadsval till utskott om plats som ledamot eller suppleant iutskott blir ledig "tih följd av avgång ur ". Det citeradeuttrycket har i praxis getts en vidsträckt tolkning. Så har t. ex.successionsval tillåtits i vad gäher plats i utskott som blivit ledig därföratt dess innehavare vid fyllnadsval har placerats på plats, som innehades avnågon som lämnat . Det har dock alltid krävts att den s. a. s.yttersta anledningen till varje val skall vara ledamots avgång ur riksdagen.Vid fyllnadsval enligt 65 § skall kammaren välja ny ledamot eher suppleant iden avgångnes ställe från samma partigrupp. FRO innehåller generella regler om fyhnadsval, avseendevarje uppkommen ledighet (7 kap. 12 §). 1 fråga om proportionellt sammansattaorgan skall efterträdare anmälas av berörd partigrupp. I vad gäller antalet suppleanter i utskott stadgas nu i 9§ riksdagsstadgan att detta skall vara 15 om inte kammaren beslutar annat. IFRO föreskrivs i 7 kap. 8 § generellt för aha val som ankommer på kammaren attom två eller flera skall vähas skall suppleanter utses tih minst samma antalsom de ordinarie ledamöterna. Tih paragrafen är knuten en tilläggsbestämmelse,7.8.1, av följande lydelse: Sedan har förrättat valtill organ och därvid utsett suppleanter med stöd av 8 §, kan den besluta attöka antalet suppleanter i organet. Suppleantval som föranledes härav skallförrättas så snart det kan ske. 1 motiveringen thl 7.8.1 sägs atttilläggsbestämmelsen är att se som ett förtydligande till den enhgt 7 kap. 8 §föreliggande möjligheten för att utse fler suppleanter än ordinarieledamöter. Vidare anförs att tilläggsbestämmelsen i första hand aktualiseras"när ersättare tar plats i avgången riksdagsledamots ställe, när minister harentledigats från sin post och därmed återinträder i och när ersättareträder i tjänst i ". 1 sammanhanget hänvisas thl vad som ovanintagits ur SOU 1970:17. antog förslagtill ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen som innebär att ettsystem med ersättare för riksdagsledamöterna införs. 1 samband därmed beslötriksdagen oih viss lagstiftning i frågan i anslutning till de ändradegrundlagsstadgandena. Avsikten är att det nya systemet skah träda i tillämpningi , sedan 1974 års riksdag bekräftat 1972 årsgrundlagsändringsbeslut. Ersättare kommer då att förordnas med utgångspunkt iresultaten vid valen . Ett genomförande av det ifrågavarande ersättarsystemet gördet nödvändigt att företa vissa ändringar i riksdagsstadgan. I samband med behandhngen av förslagen till nyregeringsform (FRF) och ny riksdagsordning (FRO) i slutet av vårsessionen (KU1973:26) förklarade utskottet att det avsåg att övervägavissa ändringar i riksdagsstadgan i anslutning till FRO. Enhgt vad utskottet dåuttalade skulle därvid prövas huruvida vissa delar av FRO kunde genom ändringari riksdagsstadgan börja i sak tillämpas redan innan det avsedda ikraftträdandetden . Särskilt nämndes debattreglerna. Utskottet har övervägt frågan om ändring avriksdagsstadgan ur de båda aspekter som angetts i det föregående. I ärendet 1972 om införande aversättare för riksdagsledamöterna underströks att vissa frågor beträffandeersättarna kvarstod oreglerade. Särskilt nämndes bl. a. frågan om ersättarestjänstgöring i utskott. Som elt led i den författningsreform som antogs somvilande av vårriksdagen ingår bestämmelser om ersättare förriksdagsledamöterna. Dessa överensstämmer i sak i allt väsentligt med 1972 årsregler. Regelsystemet har emellertid utbyggts så att det omfattar också reglerav riksdagsstadgekaraktär. I förslaget till FRO finns därför bestämmelser ocksåi frågor som lämnades oreglerade vid beslutet om ett ersättarsystem. Mot bakgrunden av vad som förekommit ärende ominförande av ett ersättarsystem och beslut att som vhandeanta FRO har utskottet funnit det naturligt att nu föreslå att 1972 årsersättarregler kompletteras med stadganden som motsvarar vissa nytillkomnabestämmelser förslag. Stadgandena avser ändrade regler om ledighetför riksdagsledamot, regler om bevis för ersättare och om anmälan för kammarennär ersättare träder i ledamots ställe och när ledamot återtar sin plats samt regler som vidgar möjligheterna till fyllnadsval till utskott och vissa andra riksdagsorgan ochsom klarlägger att efter utskottsvalen kan öka antalet suppleanter iutskott. Utskottet föreslår vidare vissa smärre följdändringar i övrigt medanledning av vilande grundlagsändringsförslag. Enligt lagen (1972:236) om ersättare förriksdagsledamöterna skall en ledamots befattning som riksdagsledamot utövas aversättare bl. a. om ledamoten bevihas ledighet för av minst en månad.Systemet förutsätter att den hittillsvarande skillnaden mellan frånvaro pågrund av laga förfall och frånvaro efter bevihad ledighet upphör. Ledamot bör istället alltid ansöka om ledighet från riksdagsarbetet. Någon ändring ibedömningen av förhinder till föhd av laga förfall, såsom sjukdom, har dockinte avsetts. 1 förslag Uh ändring i riksdagsordningen (RO) hari 27 § införts en ny bestämmelse som fastslår att riksdagsledamot äger erhållaledighet från sin befattning enligt bestämmelser som meddelar medstöd av 78 § RO. Riksdagsstadgans bestämmelser om ledighet för riksdagsledamotbör ansluta härtill. I likhet med regler i ämnet (1 kap. 8 § FRO medrilläggsbestämmelsen 1.8.1) bör i 72 § riksdagsstadgan föreskrivas att ansökanom ledighet från befattning som riksdagsledamot skall innehålla de skäl varpåansökan grundas och avse ledighet . Även befogenheten att prövaledighetsansökan bör enhgt utskottets mening vara fördelad på motsvarande sättsom enligt regler. Det bör därför i 72 § utsägas att ansökan prövas avtalmannen om den gäller ledighet än en månad och av kammarenom den gäller . Någon motsvarighet till del nuvarande stadgandeti 72 § tredje stycket om att det på kammarkansliet skall finnas en förteckningöver frånvarande ledamöter synes inte erforderlig. Utskottet förutsätter attdet administrativa förfarandet i samband med ledighetsansökningar utformas påett rationellt och smidigt sätt. På motsvarande sätt som är föreskrivet regler(tilläggsbestämmelsen 1.9.1 i FRO) bör i riksdagsstadgan intas regler om attersättare som skall utöva uppdrag som riksdagsledamot skall erhålla skriftligtbevis härom och om att talmannen för kammaren skall tillkännage när ersättareträder i ledamots ställe och när ledamot återtar sin plats. Reglerna bör enligtutskottets mening lämpligen intas i en ny paragraf - 72 a § - i stadgan.Utskottet vill tillägga att det som regel inte torde vara möjligt att i detbevis för ersättare, som skall utfärdas i samband med ersättarens inkallande,ange en bestämd tid för förordnandets slut. Detta beror ju bl. a. påomständigheter som ofta inte kan förutses för förordnandets början.Särskilt bevis om slutdagen torde därför normalt böra utfärdas. 1 vad gäller frågan om ersättares tjänstgöring i utskottoch andra riksdagsorgan vill utskottet anföra föhande. 1 förslag till ändring i 28 § 2 RO geshuvudregeln om tjänstgörande ersättares ställning. Där sägs att för ersättaresom utövar befattning som riksdagsledamot gäller vad som är stadgat ifråga om ledamot. Innebörden är att tjänstgörande ersättare har alla de befogenheteroch skyldigheter som tillkommer resp. åvilar ledamot. Ersättare som tjänstgörsom riksdagsleda:mot när val förrättas till utskottet eller annat riksdagsorganär därför i samma mån som ledamot valbar till såväl ordinarie ledamot somsuppleant i organet i fråga. Mandatet kan därefter innehas sålänge ersättaren fortfar att tjänstgöra som ledamot. 1 förarbetena till ersättarreformen har tagits avståndfrån tanken att ersättare skall automatiskt inträda i särskilt riksdagsorgansom suppleant för den ledamot han ersätter. I stället har förordats attersättare som anses böra ges placering i utskott eller annat riksdagsorganskall invähas i detta. Utskottet ansluter sig tih denna bedömning. För att möjliggöra bl. a. att ersättare kan gesutskottsplacering i önskad utsträckning är del enligt utskottets mening lämphgtatt vidga de i riksdagsstadgan givna möjligheterna till fyllnadsval tillutskott. Sådant fyllnadsval bör sålunda få äga rum vid varje ledighet i utskottoch inte som vara begränsat till fall då plats blivit ledig "till följdav avgång ur ". Detta uppnås genom att de citerade orden i 65 §stadgan ersätts med orden "". Vidare bör det uttryckligenutsägas att kammaren kan besluta att öka antalet suppleanter i utskott ävensedan val förrättats och att suppleantval som föranleds av sådant beslut skallförrättas så snart det kan ske. Bestämmelser härom bör intas som ett andrastycke i 9 § stadgan. Fråga om nytihträdande ersättare skall placeras i utskottsom suppleant med tihämpning av de nya reglerna i 9 § andra stycketriksdagsstadgan synes lämpligen kunna beredas under hand av valberedningen,innan formellt förslag ställes. Initiativ tih sådant underhandsförfarandetorde normalt komma att tas från vederbörande partigrupps sida. Upphörersättare, som har invalts som suppleant i utskott på angivet sätt atttjänstgöra som riksdagsledamot, torde det som regel inte vara påkallat attåterbesätta den efter honom lediga suppleantplatsen. På t. ex. valberedningensförslag kan kammaren då besluta att återgå tih det lägre antal suppleanter somgähde tidigare. Såvitt avser andra riksdagsorgan än utskotten är enligt nugähande författningsregler möjligheterna att anordna fyhnadsval vid uppkommandeledighet som regel inte begränsade. 1 fråga om förvaltningsstyrelseoch svenska delegation gäher dock samma begränsning som förutskottens vidkommande, dvs. att fyllnadsval förutsätter avgång ur riksdagen.Den av utskottet förordade ändringen i 65 § riksdagsstadgan blir enligt 1 §reglementet för svenska delegation tillämplig ocksåför delegationens vidkom-mende. Genom att i 68 § stadgan låta orden "urriksdagen" utgå den ifrågavarande begränsningen även med avseendepå förvaltningsstyrelsen. Enligt 52 § riksdagsstadgan skallvid omröstning med namnupprop först uppropas talmannen och vice talmännen. Somen konsekvens av ersättarreformens genomförande, som ju bl. a. får tih följdatt talmannen förlorar sin rösträtt, bör talmannen inte längre nämnas vidangivandet av i vilken ordning upprop skall ske. Utskottet föreslår sådanändring av 52 §. Enligt vilande förslag tih ändring i 73 § ROskall talmannen föra ordet i krigsdelegationen. Ändringen föranleder enföhdändring i riksdagsstadgans bestämmelser om krigsdelegationen (70 §), därdet nu föreskrivs att krigsdelegationen vid sitt första sammanträde skall vähaordförande och vice ordförande. Utskottet framlägger förslag till sådanändring. Enligt vilande förslag tih ändringar i 20, 22 och32 §§ RO betecknas den handling som skall utfärdas av centrala valmyndighetenför en var som blivit utsedd thl ledamot av eher ersättare intelängre som "fuhmakt" utan som "bevis". Utskottet föreslårenföljdändring i 3 § riksdagsstadgan. Utöver vad som angetts i det föregående har utskottet intefunnit anledning att nu föreslå nya bestämmelser i riksdagsstadgan medanledning av införandet av en ordning med ersättare för riksdagsledamöterna.Utskottet vill emellertid allmänt framhåha att erfarenheterna från tihämpningenav ett sådant system kan komma att aktualisera ändringar och tillägg iregelsystemet. Det är utskottets avsikt att med uppmärksamhet följautvecklingen och föreslå de ändringar som kan visa sig påkallade. Som utskottet förutsatte i sittbetänkande (KU 1973:26) med anledning av förslaget till ny RF och ny RO harutskottet nu också övervägt frågan om att genom ändringar i riksdagsstadganredan före den i sak genomföra nyheter som föreslås i FRO.Utskottet har vid sin prövning av denna fråga stannat för att endast ibegränsad utsträckning föreslå sådana ändringar i stadgan. Orsakerna härtill ärföljande. För det första gäller att endast sådana nyheter i FRO somär förenliga med bestämmelserna i nuvarande RF och RO kan genomföras genomändring i riksdagsstadgan. De nya reglerna i FRO är inte sällan av sådankaraktär att de med hänsyn till det angivna förhållandet endast kan partielltinföras i riksdagsstadgan. Att införa en ny reglering av procedurfrågor m. m.som avviker från nuvarande ordning och som i sin tur skall ändras redan efterett år är enligt utskottets mening inte lämphgt. Till det sagda kommer, för det andra, att ivåras i samband med behandlingen av författningsfrågan beslöt att uppdra åttalmanskonferensen att tillsätta en särskild utredning med uppgift att göra enallmän översyn av arbetsformer. Som ett led i uppdraget nämndessärskilt bl. a. frågan om fördelningen av ärenden mellan utskott. Det framhöhssom värdefullt att riksdagsledamöterna får motionsrätt beträffande de förslagsom läggs fram av utredningen. förutsattes att vissa beslut på grundval av utredningensarbete skulle kunna fattas före . Då utredningens arbete intebör föregripas, har utskottet funnit sig böra avstå från att nu framlägga någotförslag i fråga om t. ex. ändringar i utskottens kompetensområden. De ändringar i riksdagsstadgan som utskottet nu anser sigböra föreslå avser främst frågan om statsrådens rätt att erhålla ordet framförkammarens ledamöter. Statsrådens nuvarande debattprivilegier har kritiseratsvid åtskilliga tillfällen. Enhgt vad som föreslås i FRO skall statsrådensföreträdesrätt i debatterna begränsas. Statsråd .skall enligt det vilandeförslaget få bryta talarordningen endast för kortare inlägg, om högst tiominuter, för att bemöta annan talare. Förslaget är ägnat att skapa bättrerättvisa mellan regering och opposition i riksdagsarbetet, som det irimlig utsträckning tillgodoser statsrådens intresse av atl kunna gå isvaromål. Del kan vidare genomföras inom ramen för gällande grundlagar genomändring i riksdagsstadgan. Enhgt utskottets mening bör en sådan ändring kommatill stånd . Den föreslagna ordningen medför i första hand en ändring i46 § riksdagsstadgan. Följdändringar bör därjämte vidtas i 43 och 44 §§ istadgan. Utskottet vill framhålla att statsråds rätt enhgt förslaget att görakort inlägg till bemötande av annan talare är ovillkorlig och att någonbegränsning av antalet korta inlägg från statsråd som får föha pä ett och sammahuvudanförande inte uppställs. Någon förändring i andra talares rätt tillreplik med anledning av inlägg av statsråd åsyftas inte med förslaget. Utskottet utgår från att förhandsanmälan kommer till stånd inför varje meraomfattande riksdagsdebatt och att anmälan görs också av statsråd, så att detblir möjligt att på ändamålsenligt .sätt bestämma ordningsföhden mellanhuvudanförandena. I ytterligare ett avseende föreslår utskottet nu ändring iriksdagsstadgan. Ändringen gäller tidpunkten för underrättelse om att plenum skallfortsätta . I 4 § riksdagsstadgan föreskrivs nu att sådanunderrättelse skall ges av talmannen muntligen och genom anslag före klockan 16sammanträdesdagen. Med hänsyn till att middagsuppehållet då kvällsplenumhålles numera regelmässigt börjar än vad som varbrukligt, dvs. i stället för , bör enligt utskottetsmening underrättelsen om kvällsplenum också få senareläggas motsvarande tid.Utskottet föreslår därför att sådan underrättelse skall lämnas . Vissa av de av utskottet nuföreslagna ändringarna i riksdagsstadgan har sådant samband medersättarreformen och grundlagsändringar i detta sammanhang att de bör träda ikraft med dessa. Detta gäher ändringarna i 3, 52, 70 och 72 §§ samtförslaget till ny 72 a §. I övrigt bör de föreslagna ändringarna enligtutskottets mening träda i kraft den . Med hänvisning till det anförda hemställer utskottet att med anledning avutskottets initiativ antar det i bilaga intagna förslaget till ändring iriksdagsstadgan. Närvarande: herrar i (s),(), (), (), herrar ().Mossberg (s), (), i (s), i (c),(), i (m), Karisson i (s). Fiskesjö (c), () och i (s). av (): Införande av ersättare för riksdagsledamöterna medför bl.a. en rad praktkska problem. Det är angeläget att dessa sä långt möjligt lösesgenom enkla och generellt verkande regler. Det är inte tillfredsställande omriksdagen skall vara nödsakad att efter hand fatta beslut i särskilda fall. Jagförutsätter att de regler som föreslås övervägs på nytt, när riksdagenvunnit erfarenhet av hur det nu introducerade systemet verkar. En översyn börbl. a. omfatta bestämmelserna om ersättares tjänstgöring i utskott. förslag skall ersättares utskottsplacering avgörasfrån fall till fall genom särskilt val i efter beredning avvalberedningen. Det är enligt min mening en onödigt omständlig procedur.Ersättaren borde i ställer automatiskt kunna inträda som suppleant i detutskott som den frånvarande ledamoten tillhör. Det kan tilläggas att det är denmetoden som tillämpas i , där man har lång erfarenhet av ett väl fungerandeersättarsystem. Bilaga Förslag till ändring iriksdagsstadgan Härigenom förordnas i fråga om riksdagsstadgan dels att 3, 4, 9, 43, 44, 46, 52, 65, 68, 70 och 72 §§skall ha nedan angivna lydelse, dels atl i stadgan skall införas en ny paragraf, 72 a §,och närmast före densamma en ny rubrik av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid första plenum under riks- Vid första plenum under riks- dag föredras protokoll om full- dag föredras protokoll om bevismaktsgranskning och anställs upp- granskning och anställs upprop, rop. Kallelse till plenum anslås i Kallelse till plenum anslås i riksdagenslokaler senast klockan senast och införs, om så före och införs, om så kan ske, i minst en daglig tidning. kan ske, i minst en daglig tidning. Skall plenum fortsätta efter kloc- Skall plenum fortsätta efter kloc kan 19, underrättar talmannen kan 19, underrättar talmannen kammaren munthgen och genom kammaren muntligen och genom anslag samman- anslag samman trädesdagen, trädesdagen. När yrkande om misstroendeförklaring skall behandlas ellerval förrättas, anges detta särskilt i kallelsen. Kallelse till plenum inom stängda dörrar kungörs på sätttalmannen bestämmer. Varje utskott, som thlsatts enligt 7 § eller 8 §, skallbestå av femton ledamöter. Lika många suppleanter skall utses, om intekammaren beslutar annat. Sedan kammaren har förrättat valtill utskott och därvid utsett suppleanter med stöd av första stycket, kan denbesluta att öka antalet suppleanter i utskottet. Suppleantval som föranledshärav skall förrättas så snart det kan ske. 43 § Ledamot som önskar ordet vid Densom önskar ordet vid ären- ärendesbehandling bör såvitt möj- des behandling bör såvitt möjligt ligt göra anmälandärom till kam- göra anmälan därom thl kammarkansliet senast dagen föredet markansliet senast dagen före det plenum då ärendet skall behandlas. plenum då ärendet skall behandlas. Oberoende av talarordningen mellanövriga ledamöter kan talmannen lämna ordet till ledamot för genmäle sominnehåller upplysning eller rättelse med anledning av föregående talares anförandeeller bemötande av angrepp från dennes sida. Tiden för genmäle får ejöverskrida , om talmannen inte av särskilda skäl medgett rätt tillgenmäle . Varje talare får högst två genmälen på sammahuvudanförande. Oberoende av talarordningen kantalmannen lämna ordet till ledamot för genmäle som innehåller upplysning ellerrättelse med anledning av föregående talares anförande eller bemötande av angreppfrån dennes sida. Tiden för genmäle får ej överskrida , omtalmannen inte av sär-skhda skäl medgett rätt till genmäle under sex minuter.Varje talare får högst två genmälen på samma huvudanförande. Om statsråd vill ta del i överläggningarna,skall han anmäla det hos talmannen och får då ordet oberoende avtalarordningen. Ledamot som fått ordet för genmäle äger dock yttra sig förestatsrådet. Bestämmelserna i 52 § andra stycketriksdagsordningen skall tillämpas också i fråga om statsråd som vih ta del iöverläggningarna. Statsråd får dock oberoende av talarordningen göra inlägg omhögst för att bemöta annan talare. Har ledamot redan erhållit rätttill genmäle enligt 44 §, äger han yttra sig före statsrådet. Vid omröstning med namnupprop anmodar talmannen två ledamöteratt ta plats vid talmansbordet för att föra anteckningar över omröstningen.Talmannen och vice talmännen ropas upp först och därefter övriga ledamöter efterplatsnummer i plenisalen. Något av föhande svar skall avges: ja, nej, avstår.