bet · FW01SkU70 · 1973-12-31 00:00:00 — förekomsten av plantering, trädgårdsanläggning ellerdyl., som kan göra fastigheten särskilt begärlig; servitut eller annan liknande rättighet till förmån ellerlast för fastigheten; Vid värdesättningen måste alltid fasthållas, att det,alldeles oavsett vilken metod, som användes för denna, alltid är allmänna saluvärdet,som skall vara avgörande för taxeringen. En riktig tillämpning av de härstadgade reglerna bör således ej kunna medföra ett sådant resultat, som att entomt med tillhörande åbyggnad, taxerad som annan fastighet, erhåller högretaxeringsvärde än ett annat i närheten liggande lika värdefullt område medliknande åbyggnad, vilket taxerats såsom jordbruksfastighet, allenast på dengrund att beträffande den senare fastigheten värdesättningen skett på grundvalav de i punkt 1 här ovan angivna enhelsvärden. 6.1'' Om två eller flera fastigheter, vilka äro belägna iskilda kommuner, skulle, därest de hade varit belägna i samma kommun, havautgjort gemensam taxeringsenhet, Om två eller flera fastigheter,vilka äro belägna i skilda kommuner, skulle, därest de hade varit belägna isamma kommun, hava utgjort gemensam taxeringsenhet. 16 Senaste lydelse 1932: 291. bör taxeringen verkställas, som om detta varitförhållandet och det i enlighet med föreskriften i tredje punkten sista stycketav anvisningarna till 8 § skolat angivas, huru stor del av taxeringsvärdet sombelöpt å vad som faller inom varje särskild kommun. till 1.1 Det i enlighet med bestämmelsernai 9 § åsatta taxeringsvärdet skall jämlikt 10 § redovisas i särskilda värden.På sätt framgår av 11 § skola dessa särskilda redovisningsvärden utföras ijämna tusental kronor, och får därför vid redovisningsvärdenas bestämmandeske den jämkning, som erfordras för att de skola jämnt motsvara det åsaltataxeringsvärdet. 2.18Med jordbruksvär-d e förstås fastighetens värde av annan produktiv mark änskogsmark med de byggnader och andra anläggningar, som äro behövliga förjordbruksdrift. Vid angivande av jordbruksvärde har man att utgå ifrån attfastigheten i fråga användes till jordbruk med binäringar. I jordbruksvärdetskall ingå värdet av fastighetens hela ägoområde i åker, tomt- och trädgårdsmarkoch ängs- och betesmark samt byggnad som tillhör jordägaren och är behövligför jordbruksdriften, såsom mangårds-och driftbyggnad samt byggnader, avsedda förjordbrukets binäringar. Om dylika byggnader tillhöra annan än jordägaren, skallvärdet å dem likaledes utföras såsom jordbruksvärde. bör taxeringen verkställas, som om detta varitförhållandet och det i enlighet med föreskriften i 8 § 3 mom. sista stycketskolat angivas, huru stor del av taxeringsvärdet som belöpt på vad som fallerinom varje särskild kommun. I 10 § angivna delvärden skola,där ej stadgandet i punkt 2 av anvisningarna till 9 § föranleder till annat,vart för sig bestämmas med tillämpning av den i 9 § andra stycket föråsättande av taxeringsvärde angivna grunden. Vid fastställande av j o rd-bruksfastighets delvärden skall följande iakttagas: a) Med jordbruksvärde förstås värdet av den produktiva marken med undantag av skogs mark och tomt samt värdet av de inom taxeringsenheten befintliga markanläggningar, som användas eller äro behövliga för växtodling en. Vid bestämmandet av jordbruksvärdet har man alt utgåifrån att marken användes för jordbruk. Från jordbruksvärdet skall åkervärdet urskiljas ochsärskilt angivas. b) Med skogsbruksvär- d e förstås värdet av taxeringsen hetens skogsmark med därå växan de skog och med de inom taxe ringsenheten befintliga läggningar, som användas eller äro behövliga för skogsbruk. Vid bestämmandet av skogsbruksvärdet har man att utgåifrån att marken användes för skogsbruk. Till ledning vid bestämmandet av skogsbruksvärdet skola " Senaste lydelse 1972:169. 18 Senaste lydelse 1968:729. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse gälla de grunder varom stadgas iskogsvärderingsinstruktionen (1973: 00). Från skogsbruksvärdet skall skogsmarksvärdet urskiljas ochsärskilt angivas. c) Medvärde av övrig mark förstås värdet av annan till taxeringsenheten hörande mark än åker-, ängs- och betesmark samt skogsmark liksom värdet av vattentäckt område som ingår i taxeringsenheten. Såsom övrig mark räknas sålunda tomt och icke produktiv mark. Vid bestämmandet av värdet har man att utgå ifrån attmarken, där den ej utgöres av s. k. impediment, användes som tomt. Till tomthänföres byggnadsplats och sådant område därintill som användes förprydnadsträdgård, upplagsplats, parkeringsplats o. d. Från värdet av övrig mark skall tomlvärdet urskiljas ochsärskilt angivas. d) Medbyggnadsvärde förstås värdet av de byggnader som höra till taxeringsenheten. Såsom byggnadsvärde skall redovisas det mervärde som taxeringsenhetenhar på grund av att den är bebyggd. Vid bestämmandet av byggnadsvärdet skallbeaktas bl. a. värde av andel i samfällighet i vad andelen avser byggnad. Från byggnadsvärdet skall urskiljas och särskilt angivasdels värdet av envar byggnad, som användes av ägare eller arrendator förbostadsändamål, dels värdet sammanlagt av ekonomibyggnader, dels värdet avöverbyggnad. Med värdet av överbyggnad avses värdet av byggnad i den mån den ejär behövlig för jordbruk eller skogsbruk. e) Medvärde av särskil da tillgångar förstås värdet av sådana särskilda förmåner eller naturtillgångar o. d. som skulle 3.1® Med skogsbruksvär-d e förstårfastighetens värde av växande skog med de byggnader och anläggningar, som ärobehövliga för skogsbruksdrift, samt värde av skogsmark. Såsom skogsbruksvärdeupplages värdet av den växande skogen på all i fastigheten ingående skogsmark(skogsvärdet) och värdet av skogsmarken (skogsmarksvärdet). J skogsvärdetingår värdet av de byggnader och andra anläggningar, som äro behövliga förskogsbruksdrift. 19 Senaste lydelse 1968: 729. verka höjande på köpeskillingen vid en överlåtelse. Häriinräknas exempelvis värdet av grusfyndig-heter, fiske, servitut, som ej avserrätt till byggnad, samt värdet av rätt till ersättningskraft och sådanaanläggningar som ej användas eller äro behövliga för jord- eller skogsbruksdriften.Vidare inräknas värdet av andel i samfällighet i den mån andelen icke utgöresav andel i byggnad. Såsom särskild tillgång räknas även värde av jakt i de falldå särskilt goda möjligheter till jakt eller till ekonomiskt utnyttjande avjakt föreligga, dock all som särskild tillgång skall räknas endast den del avjaktvärdet som överstiger det jaktvärde som vanligtvis är förenat med markinnehav.Det jaktvärde som vanligtvis är förenat med markinnehav anses inbegripet ijordbruksvärdet, skogsbruksvärdet och värdet av övrig mark. f) Med övervärde förslås det värde, som taxeringsenhetenäger utöver jordbruksvärde, skogsbruksvärde, värde av övrig mark,byggnadsvärde och värde av särskilda tillgångar på grund av atttaxeringsenheten eller del därav kan väntas inom överskådlig framtid bliexploaterad för bebyggelse eller eljest på grund av att taxeringsenheten ärfrän värdesynpunkt gynnsamt belägen. Vid fastställande av annan fastighets delvärden skallföljande iakttagas: a) Med markvärde förstås värdet av taxeringsenhetens markoch markanläggningar. Vid bestämmandet av markvärdet skola beaktas bl. a.servitut, som ej avser rätt till byggnad, rätt till ersättningskraft, andel isamfällighet i vad den avser mark och markanläggning, rättighet att anslutatill allmän va-anläggning samt om skyldighet att erlägga ga- Skogsvärde och skogsmarksvärde skola uppskattas enligt degrunder, som angivas i punkt 4 av anvisningarna till 9 §. Vid bestämmandet avskogsbruksvärdet skall skogsmarksvärdet urskiljas ur totalvärdet och särskiltangivas. 4.20 Med värde av övrig markförstås fastighetens värde av icke produktiv mark samt värde av vattentäcktområde som hör till fastigheten. Med icke produktiv mark avses sådan mark sompå grund av sin beskaffenhet ej kan ekonomiskt utnyttjas för jordbruk ellerskogsbruk. tukostnadsbidrag är fullgjord eller icke. b) Med byggnadsvärde förstås värdet av de byggnader somhöra till taxeringsenheten. Såsom byggnadsvärde skall redovisas det mervärde som taxeringsenhetenhar på grund av att den är bebyggd. Vid bestämniandet av byggnadsvärdet skall beaktas bl. a.värde av andel i samfällighet i vad andelen avser byggnad. Värdet av skyldighetatt leverera ersättningskraft avräknas på byggnadernas värde. Värdet av mark, skog och byggnader av de slag och inomde områden, för vilka riktvärden fastställts på sätt anges i taxeringsförordningen(1956: 623), bör med beaktande av vad som föreskrives i punkt 1 sista stycketav anvisningarna till 9 § bestämmas med ledning av nämnda riktvärden.Motsvarande skall gälla i den mån grunder för värdesättningen eljestfastställts på sätt sagts. 3.21 Kostnad för anskaffande avbyggnad, som är belägen på fastigheten och som är avsedd att användas fördriften i förvärvskällan, därunder inbegripet behövlig bostadsbyggnad, dragésav genom årliga värdeminskningsavdrag. För tillfällig byggnad, som är avseddatt användas endast ett fåtal år, får dock anskaffningskostnaden i sin helhetdragas av då byggnaden anskaffades. Som för driften behövlig bostadsbyggnad anses delsbyggnad, som är upplåten tUl personal (personalbostad), dels ock ägares ellerbmkares bostadsbyggnad, i den mån byggnaden ej representerar ett större värdeän som behövs för jordbruk eller skogsbrak av motsvarande storlek. Avdrag fårsålunda avse endast så stor del av värdeminskningen som kan anses belöpa påbehövlig bostadsbyggnad. Med ekonomibyggnad avses annan driftbyggnad änbostadsbyggnad. I anskaffningskostnad inräknas ej kostnaden försådana delar och tillbehör som äro särskilt avsedda att direkt tjäna byggnadensanvändning i driften. I enlighet härmed inräknas ej i anskaffningskostnad förekonomibyggnad kostnad för sådan tillgång som bås, box eller spilta,båsavskiljare, foderbord, fodergrind, vattenkopp, spaltgolv, utrustning förskrap- och svämutgödsling med tillhörande urinbrunn eller gödselbehållare, gödselstad, mjölkningsanläggning, kylbassäng, 20 Senaste lydelse 1968: 729. 21 Senaste lydelse 1972: 741. pump, sådan ledning för elektrisk ström, vatten elleravlopp som är avsedd för driften eller fläkt eller ventilationsanordning. Ibyggnads anskaffningskostnad inräknas ej heller kostnaden för sådan tillgångsom silo- eller torkanläggning, fast transportör, hiss eller liknande. Däremotinräknas i anskaffningskostnaden för byggnad kostnaden för sådan anordning somär nödvändig för byggnadens allmänna användning, såsom ledning för vatten,avlopp, elektrisk ström eller gas och annan liknande anordning. I fråga om tillgång för vilken anskaffningskostnad enligttredje stycket ej inräknas i anskaffningskostnad för byggnaden tillämpas istället föreskrifterna enligt punkt 5 om värdeminskningsavdrag för maskiner ochinventarier. Av punkt 4 tredje stycket framgår att vissa ledningar, somhöra till marken, hänföras till avskrivningsunderlaget för byggnad. Avdrag för årlig värdeminskning avbyggnad beräknas enligt avskrivningsplan till viss procent av byggnadensanskaffningskostnad. anskaffningskostnad beräknas enligt följande. Har byggnad uppförts tmder tid varunder ägaren innehaft fastighe ten, är byggnadens anskaffnings kostnad ägarens kostnader för upp förande av byggnaden. Till an skaffningskostnaden hänföres även kostnad för till- eller ombyggnad samt värde av byggnad som en ligt punkt 4 andra stvcket av an visningarna till 21 § utgör intäkt av jordbruksfastighet för jordäga ren. Har bebyggd fastighet förvär vats genom köp, b}fte eller därmed jämförligt fång, beräknas vad som belöper på byggnaderna av fastig hetens anskaffningskostnad på grundval av det taxeringsvärde som gällde för fastigheten vid för värvet. Om i taxeringsvärdet icke ingår exploateringsvärde, värde av mera betydande naturlillgångor eller särskilda förmåner eller skogsbruksvärde överstigande 25 000kronor, skall av fastighetens anskaffningskostnad anses belöpa påbyggnaderna. I annat fall skall på byggnaderna anses belöpa så stor del avfastighetens anskaffningskostnad, som av taxeringsvärdet minskatmed exploateringsvärde, värde av mera betydande naturtillgångar ellersärskilda förmåner eller skogsbruksvärde till den del Har byggnad uppförts under tid varunder ägaren innehaftfastigheten, är byggnadens anskaffningskostnad ägarens kostnader för uppförandeav byggnaden. Till anskaffningskostnaden hänföres även kostnad för till- ellerombyggnad samt värde av byggnad som enligt punkt 4 andra stycket av anvisningarnatill 21 § utgör intäkt av jordbruksfastighet för jordägaren. Har bebyggdfastighet förvärvats genom köp, byte eller därmed jämförligt fång, skall påbyggnaderna anses belöpa så stor del av fastighetens anskaffningskostnad somdet vid fastighetstaxeringen fastställda byggnadsvärdet minskat med värde avöverbyggnad utgör av fastighetens hela taxeringsvärde. Vad som enligt dennaberäkning anses belöpa på byggnaderna av fastighetens anskaffningskostnadinnefattar även sådan tillgång för vilken kostnaden enligt tredje stycket ejskall inräknas i anskaffningskostnad för byggnad. Kostnaden för tillgång avnu avsett slag skall således avräknas, varefter avskrivningsunderlaget förbyggnaderna erhålles. Detta avskrivningsunderlag får jämkas om den del avfastighetens anskaffningskostnad som inte anses belöpa på byggnaderna jämte angivna tillgångar visas mera avsevärt över- eller understiga värdet av mark, växande skog, naturtillgångar, särskilda förmåner m. m. som förvärvats. Har bebyggd fastighet förvärvats på annat sätt än genom köp, byte eller därmed jämförligt fång, gäller för beräkning av avskrivningsunderlaget för byggnaden punkt 3 b sista stycket av anvisningarna till 29 § i tillämpliga delar. skogsbruksvärdet överstiger utgör avfastighetens hela taxeringsvärde. Naturtillgångar och särskilda förmåner ansessåsom mera betydande, om värdet därav överstiger en tiondel av taxeringsvärdetminskat med exploateringsvärde och skogsbruksvärde till den del skogsbruksvärdetöverstiger . Vad som enligt dessa bestämmelser skall anses belöpapå byggnaderna av fastighetens anskaffningskostnad innefattar även sådantillgång för vilken kostnaden enligt tredje stycket ej skall inräknas i anskaffningskostnadför byggnad. Kostnaden för tillgång av nu avsett slag skall således avräknas,varefter avskrivningsunderlaget för byggnaderna erhålles. Vad som skall ansesbelöpa på byggnaderna av fastighetens anskaffningskostnad får jämkas, om värdetav bebyggelsen, däri inbegripet sådan tillgång för vilken kostnaden enligttredje stycket ej skall inräknas i anskaffningskostnad för byggnad, föranlederändring med minst en femtedel, dock . Har bebyggd fastighetförvärvats på annat sätt än genom köp, byte eller därmed jämförligt fång,gäller för beräkning av avskrivningsunderlaget för byggnaden punkt 3 b sistastycket av anvisningarna till 29 § i tillämpliga delar. Procentsatsen för värdeminskning ifråga om byggnad bestämmes med hänsyn tUl den tid vamnder byggnader av olikaslag anses kunna utnyttjas. Därvid skola beaktas även sådana omständigheter somatt användningstid kan antagas komma att röna inflytande av framtidarationaliseringar, teknikens utveckling, omläggning av verksamhet och liknandeförhållanden. Har byggnad uppförts av nyttjande-rättshavare och är jordägarenicke enligt nyttjanderättsavtalet skyldig att vid nyttjanderättstidens utgångeller avtalets upphörande lösa byggnaden, skall särskild hänsyn tagas tilldetta förhållande. Skattskyldig får i fråga om ekonomibyggnad ochpersonalbostad göra avdrag inom avskrivningsplanen utöver årligavärdeminskningsavdrag av den i planen upptagna kostnaden förny-, till- eller ombyggnad. Avdraget fördelas under vart och SkU 1973: 70 30 ettav räknat från och med det år då kostnadennedlagts. Överlåtes byggnaden inom denna tidiymd, får den nye ägaren påmotsvarande sätt tillgodogöra sig de avdrag som åter-stodo för överlåtaren. Utrangeraseller nedrives ekonomibyggnad eller personalbostad, får avdrag ske för vad somåterstår oavskrivet av anskaffningskostnaden, i den mån beloppet överstiger vadsom inflyter genom avyttring av byggnadsmateriel eller dylikt i samband medutrangeringen eller rivningen. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången vid allmän fastighetstaxering och vid årligtaxering . Äldre bestämmelser tillämpas vid fastighetstaxeringar, somägt rum samt taxering till inkomst och förmögenhet ochvid eftertaxering för eller . Skattskyldig som ägt beräknaavskrivningsunderlag för byggnader enligt punkt 3 sjunde stycket avanvisningarna till 22 § i dess äldre lydelse får om den skattskyldige önskardet från och med det beskattningsår för vilket taxering i första instansverkställes i stället använda ett avskrivningsunderlag beräknat eftersamma anvisnmgspunkt i dess nya lydelse. Härvid skall dock de avdrag för årligvärdeminskning av byggnaderna som den skattskyldige åtnjutit enligt avskrivningsplanenvid 1974 och taxeringar anses åtnjutna jämväl på den nyaavskrivningsplanen. SkU 1973: 70 31 2 Förslag till Skogsvärderingsinstruktion Enligt huvudregeln i 9 § kommunalskattelagen (1928:370) skall taxeringsvärde åsättas till det belopp som motsvarar sjuttiofemprocent av taxeringsenhetens marknadsvärde. Enligt punkt 1 av anvisningarnatill 10 § nämnda lag skall samma grund tillämpas vid bestämmandet av delvärdetskogsbruksvärde. Ifråga om skogsmark med därå växande skog och med inom taxeringsenhetenbefintliga markanläggningar, som användes eller är behövliga för skogsbruket,kan marknadsvärdet för de särskilda taxeringsenheterna i allmänhet intebestämmas med omedelbar ledning av verkställda fastighetsförsäljningar i orten.Marknadsvärdet skall därför bestämmas med ledning av värdetabeller. Itabellerna skall marknadsvärdet vara beräknat på grundval av skogensavkastning. Tabellernaupprättas enligt en schabloniserad värderingsmodell, byggd på förutsättningenatt ett efter förhållandena avpassat uthålligt skogsbruk bedrives. B. Innebördenav begreppet skogsmark Skogsbruksvärde skall åsättas de delar avjordbruksfastighet som utgör skogsmark. Medskogsmark förstås vid fastighetstaxering mark som är lämplig förvirkesproduktion och ej väsentligen utnyttjas för annat ändamål. Till skogsmarkhänföres även sådan mark, på vilken jämsides med skogsbruk bedrives visstbetesbruk (hagmark), likaså förut såsom åker eller äng brukad mark som på grundav nuvarande eller förestående brukningsförhållanden ej längre bör redovisassom sådan. Ljungmark och annan av ålder kal mark hänföres även till skogsmarkom den är lämplig för skogsproduktion. C. Bestämmelserom värderingen och förfarandet Skogsbruksvärde beräknas för varje värderingsenhet.En värderingsenhet skall i regel utgöras av all skogsmark inom en taxeringsenhet.Om uppdelning av en taxeringsenhets skogsmark i flera värderingsenheter kanleda tiU en riktigare taxering, får sådan uppdelning ske. Skäl för uppdelningav en taxeringsenhet i flera värderingsenheter kan bl. a. vara storaskillnader i markens godhetsgrad och i kostnader för virkesproduktion.Likaledes får, om detta kan leda till en riktigare taxering, värderingsenhetomfatta skogsmark på flera taxeringsenheter i det fall taxeringsenheternaligger i skilda kommuner och skulle ha sammanförts till en taxeringsenhet om devarit belägna i samma kommun. Värderingen av en värderingsenhetsker med utgångspunkt i de värdefaktorer för skogsmark och virkesförråd somavses i punkt C.2. Värderingen sker antingen enligt en noggrannare metod ellerenligt en förenklad metod. Då tillfredsställande skogs-uppskattningshandlingarär tillgängliga vid taxeringen skall värderingen ske enligt den noggrannaremetoden. I övriga fall skall den förenklade metoden tillämpas. Riket skall för fastighetstaxering såvitt gäller skogsmarkoch växande skog indelas i värderingsområden. Ett värderingsområde skallomfatta ett eller flera län eller delar därav och såvitt möjligt vara enhetligti fråga om produktions- och avsättningsförhållanden för skog. Riksskatteverketfastställer vid varje allmän fastighetstaxering den indelning ivärderingsområden, som skall gälla under den löpande taxeringsperioden. Taxering av skogsmark och växandeskog skall grundas på de värdefaktorer för skogsmark och virkesförråd, somanges i det följande. Skogsmarken graderas med hänsyntill godhetsklass och kostnadsklass. Godhetsklassen utgör ett uttryckför skogsmarkens produktionsförmåga. Varje värderingsområde indelas i femeller, om förhållandena därtill föranleder, ännu flera godhetsklasser. Förvarje värderingsområde skall indelningen i godhetsklasser anknytas till dengenomsnittiiga produktionsförmåga för området (bonitet) som bestämts vidriksskogs-taxeringen. Värderingsenheterna indelas ikostnadsklasser med hänsyn tUl de totala kostnaderna för virkesproduktionen.Kostnadsklassen för en vär-deringsenhet bestämmes sålunda främst på grundval avterrängens och skogens beskaffenhet samt med hänsyn till transportkostnadernasandel i virkespriset och skogens belägenhet i förhållande till ort där förskogsdriften påräknelig arbetskraft är bosatt. Inom varje värderingsområdefastställes fem eller, om förhållandena därtill föranleder, ännu flerakostnadsklasser. Det på skogsmarken befintligaförrådet av växande skog, virkesförrådet, uppskattas i skogskubikmeter (fastvolym stamvirke ovan stubbe, inklusive topp och bark). uppdelaspå trädslagsklasser och, i vissa fall, trädslag eller grupper därav samt pådimensionsklasser. Trädslagsklass och trädslag eller grupp därav Trädslagsklasserna är barrskog ochlövskog. Om förhållandena därtill föranleder skall inom trädslagsklassenbarrskog trädslagen tall och gran redovisas särskilt. SkU 1973: 70 33 skogskall under motsvarande förhållanden ordinär lövskog (företrädesvis björk, aspoch al) och ädel lövskog (företrädesvis bok, ek, alm, ask, avenbok, hnd ochlönn) redovisas särskilt. För varje trädslagsklass och, i förekommande fall,trädslag eller grupp därav uppdelas virkesförrådet på tre dimensionsklasser,nämligen 1) träd med en diameter av mindre än 15 centimeter(klen skog), 2) träd med en diameter av 15 men mindre än 25centimeter (me-delgrov skog) och 3) träd med en diameterav och däröver (grov skog). Måttangivelserna avser trädens brösthöjdsdiameter i centimeter på Före varje allmän fastighetstaxering skallriksskatteverket, på sätt som föreskrives i 143 § 1 mom. första stycket och 144§ 2 mom. taxeringsförordningen (1956: 623), fastställa anvisningar omriktvärden och andra grunder för värdesättningen av skilda slag av fastigheter. Förtaxeringen av skogsmark och växande skog skall riktvärdena utgöras avvärdetabeller. Dessa skall upprättas för varje värderingsområde i enlighet medvad som föreskrives under punkt C.4. Riksskatteverketmeddelar de ytterligare anvisningar för värdesättningen av skogsmark, växandeskog och andra tillgångar på skogsmark som kan behövas, bl. a. för indelning igodhets- och kostnadsklasser samt för bestämning av värdefaktorer. a.Tabellernas uppbyggnad m. m. Värdetabellema upprättas på grandval av enschabloniserad värderingsmodell. Denna innebär att för varje värderingsområdeupprättas en grandläggande avkastningskalkyl. Till gmnd för kalkylen skallligga en awerkningsberäkning för värderingsområdet i dess helhet. Värderingsmodellenskall vara uppbyggd så att enligt denna kan beräknas värden för olikavärdeklasser inom värderingsområdet. Värde-klassema utgör kombinationer av devärdefaktorer som är tillämpliga för området. Värdetabellemaför ett värderingsområde skall utarbetas och fastställas i huvudsak enligtföljande. Förvarje värderingsområde beräknas de totala awerkningsuttagen, fördelade på devärdeklasser till vilka skogen i området är hänförlig med hänsyn till markensbeskaffenhet och läge samt virkesförrådets sammansättning.Awerkningsberäkningen skall för de närmast följande tioårsperioderna göras merautförlig och för tiden därefter mera schablonmässig. Beräkningarna sker medhänsyn till aktuellt skogstillstånd, framtida produktionsfömtsättningar förskogen samt skogsindustrins rådande och förväntade efterfrågan på virke.Aktuellt skogstillstånd och framtida produkuonsförutsättningar för skogen skallbedömas utifrån uppgifter från riksskogstaxeringen.