bet · FW01LU39 · 1973-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsbetänkande nr 1973 LU 1973:39 betänkande i anledning av propositionen1973:156 med förslag till lag om avveckling av vissa godmanskap för delägare iskifteslag, jämte motion. I propositionen 1973:156 har Kungl.Maj:t () föreslagit att anta i propositionenframlagt förslag till lag omavveckling av vissa godmanskap för delägare i skifteslag. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll hänvisarutskottet tUl vad utskottet anför på s. 6. 1 motionen 1973:2100 av () hemställs att måtte dels avslå propositionen 1973:156, dels begära'att Kungl.Maj:t efter hörande av lagrådet förelägger nytt förslag i frågan medbeaktande av vad som anförs i motionen. Det vid propositionen fogade lagförslaget har följandelydelse. 1 1973.8 saml. Lagom avveckling av vissa godmanskap för delägare i skifteslag Härigenomförordnas som följer. 1 § Förvaltar god man för bortovarande eller okändadelägare i sldf-teslag, som undergått laga skifte, penningmedel, som erhållitsvid försäljning av mark ingående i skifteslaget, får Kungl. Maj:t eUer myndighetsom Kungl. Maj:t bestämmer förordna att godmanskapet skall avvecklas enligtdenna lag. 2 § Avveckling av godmanskap sker efterförrättning. Förrättning handlägges av fastighetsbUdningsmyndigheten, somdärvid består av en förrättningslantmätare. 3 § Den som vill göra anspråk påförvaltade medel skall anmäla anspråket vid förrättningen. Fastighetsbildningsmyndighetenskall verkställa utredning beträffande anmälda anspråk och avgöra huruvida anspråkenskall bifallas. 4 § skallskaffa de skifteshandlingar, andra handlingar och uppgifter som behövs förutredningen. Myndigheten skall vidare hålla sammanträde med dem som vUl göraanspråk på förvaltade medel. 5 § skallutfärda kungörelse om tid och ställe för första sammanträde. Kungörelsen skaUminst före sammanträdet anslås på korrmiunens anslagstavla ochinföras i lämplig tidning. marmen skall kallas tiU sammanträdet. Kallelsenskall före sammanträdet delges honom. Ikungörelsen och kallelsen anges ändamålet med förrättningen samt vilketskifteslag och vilka ägor förrättningen avser. 6 §Vid första sammanträdet skall fastighetsbUdningsmyndigheten redogöra för förrättningens omfattning och ändamål samt bereda de närvarande tillfälle att taga del av skifteshandlingar och övrig utredning. Densom vill göra anspråk på förvaltade medel skall föreläggas att ,minst en månad, hos fastighetsbUdningsmyndigheten muntligen eller skriftligenanmäla sitt anspråk samt förete de handlingar och meddela de upplysningarangående hävd och annat som han åberopar till stöd för anspråket. Föreläggandetskall möjligt anslås på kommunens anslagstavla och införas i lämpligtidning. 7 §Fastighetsbildningsmyndigheten skall tiUse att irmebörden av an mälda anspråk blir klarlagd samt upprätta sammanställning över an språken och göra de undersökningar av betydelse för utredningen som skäligen kan anses påkallade. Härefterskall nytt sammanträde hållas. De som anmält anspråk på föi-valtade medel skalldärvid få tUlfälle att taga del av sammanställ- I den mån oförenliga anspråk anmälts ellerförhållandena annars ger anledning till det, skallfastighetsbildningsmyndigheten redogöra för utredningen i ärendet. Denärvarande skall därjämte få tillfälle att slutföra sin talan. 8 § Om det behövs, fårytterligare sammanträden hållas. Bestämmelserna i 5 § första stycket gäller även i fråga om andra sammanträdenunder förrättningen än det första. Kungörelse behöver dock ej införas itidning. Den som anmält anspråk på förvaltade medel skall kallas till sådantsammanträde. Kallelsen skall före sammanträdet delges honom. Har vid sammanträde tillkännagivits tid och ställe förnästa sammanträde, får detta hållas utan kungörelse och kallelser. Vid sammanträde får fastighetsbildningsmyndigheten efterhörande av dem som anmält anspråk bestämma särskild ordning för delgivning. Närnågon första gången kallas till sammanträde, skall delgivning av kallelsendock alltid ske enligt allmänna bestämmelser angående delgivning. 9 § Sedan behövliga sammanträden hållits, skallfastighetsbildnings myndigheten pröva vem som visat sådana skäl för sitt anspråk att han skall berättigas att utfå förvaltade medel som belöper på viss äga eller andel i sådan. skall upprätta förteck ning i enlighet härmed. 10 § Den somanmält anspråk på förvaltade medel svarar själv för sina kostnader medanledning därav. Ersättning för förrättningskostnaderna skall utgå ur deförvaltade medlen. Omfattar förrättningen flera skifteslag, skallförrältningskostnaderna fördelas mellan skifteslagen.Fastighetsbildningsmyndigheten skall meddela beslut om grunderna förkostnadsfördelningen i samband med att förteckning enligt 9 § upprättas. 11 § Sedanförteckning enligt 9 § upprättats och beslut om grunderna förkostnadsfördelning enligt 10 § meddelats, skall fastighetsbildningsmyndighetenförklara föiTättningen avslutad. Detta skall ske på sammanträde. Förteckningenoch beslutet skall anslås på kommunens anslagstavla. 12 § Talan motfastighetsbildningsmyndighetens beslut avseende innehållet i förteckningenligt 9 § eller gmnderna för fördelning av kostnader enligt 10 § föres genombesvär hos den fastighetsdomstol inom vars område skifteslagets mark är belägen.Besvärshandlingen inges till fastighetsdomstolen från den dagförrättningen avslutades. I fråga om 'förfarandet i mål som fullföljts äger1618 kap. fastighetsbildningslagen (1970: 988) motsvarande tillämpning. 13 § Förteckning enligt 9 § och beslutom grunderna för kostnadsfördelning enligt 10 § skall genast överlämnas tillgode mannen. Vad nu sagts gäller även domstols utslag eller slutliga beslut imål som avses i 12 §. Sedan fastighetsbildningsmyndighetens beslut eller, omtalan fullföljts mot beslutet, domstols utslag eller slutliga beslut ianledning av 1 * 1973. sådan talan vunnit laga kraft, skall gode mannen till varoch en som enligt beslutet eller utslaget äger utfå medel utge vad som avbehållna medel belöper på honom samt avge sluträkning för sin förvaltning i dendelen. 14 § Sedanredovisning enligt 13 § andra stycket skett, skall gode mannen överlämnaåterstående medel till den samfällighetsförening eller motsvarandeorganisation, som förvaltar för skifteslagen samfällda ägor, och avgesluträkning beträffande sin förvaltning av dessa medel. 15 § mannenskall anses ha slutfört sitt uppdrag, när han fullgjort sin skyldighet enligt13 och 14 §§. Denna lag träder i kraft . 1 propositionen läggs fram förslagtill lag om avveckling av vissa godmanskap, som tillkommit för bevakning av bortovarandeskiftesdelägares rätt till s. k. myrslogar. Myrslogarna utgör en kvarleva från en äldre och primitiv,sedermera såsom oekonomisk övergiven jordbruksmetod. De består i regel av sänkanaturliga slåtterängar inom skifteslagen med en vegetation av huvudsakligenstarr uppblandad med fräkenarter och vattenklöver. Den skörd som myrslogarnagav användes som foder åt kreaturen . Vanligen låg myrslogarna vittspridda och på stora avstånd, understundom eller mera, fråninnehavarnas gårdar. Bruket av de i skogarna spridda myrslogarna varsynnerligen arbetskrävande och kom att ihuvudsak upphöra. 1 vissa fall har dessa slåtterängar gett upphov tillbetydande rättsliga problem. Detta gäller särskilt de myrslogar som är belägnainom de delar av som sockenvis varit föremål för det åren1803-1894 företagna allmänna storskiftet. Dessa myrslogar ligger i regel somenklaver inom främmande fastigheters skogar och det förekommeri stor omfattningatt osäkerhet råder om den rätt med vilken de kan ha innehafts eller innehas.Härtill kommer att myrslogarna ofta saknar klart påvisbara gränser. Vidstorskiftet kom de också att behandlas olika från socken till socken. Enmotsvarighet till myrslogarna utgör de s. k. ströängarna i ochNorrbottens läns lappmarker. samband med nu avslutade laga skiften på vissaskifteslag i Ore jordregistersocken förordnade Nedansiljans domsagas häradsrättefter anmälan av förrättningslantmätaren genom beslut gode mänför bortovarande delägare i myrslogar belägna inom skifteslagen. Äganderättentill myrslogarna tillkom den eller dem slogarna tillfallit genom laga fång frånde ägare som antecknats i myrslogslängden vid det avslutade storskiftet(NJA 1947 s. 509). Vid lagaskiftes-förrättningarna styrkte ingen enskilddelägare genom laga fång sin äganderätt till slogarna. Inte heller verkställdesnågon närmare utredning beträffande äganderätten till dessa. I ställetbegagnades tillvägagångssättet med godmansförordanden, som alltså avsåg,förutom eventuellt bortovarande delägare, samtliga ej identifierade delägare islogarna. Under skiftesförrättningarna sålde gode männen med rättenstillstånd de ca 600 slogarna till lantbruksnämnden i länet, som i sin tur såldeslogarna till vissa skiftesdelägare. Genom försäljningarna till lantbruksnämndenfrånhändes de av gode männen företrädda delägarna sin äganderätt till slogarna.Den som kan visa laga fång från de vid storskiftet antecknade ägarna är numerahänvisad till att söka få ut ersättning ur de av lantbruksnämnden erlagdaköpeskillingarna, vilka förvaltas av gode männen. De förvaltade medlen uppgickår till ca . 1 skrivelse till Kungl. Maj:t kritiseradeJO förfarandet med tillsättande av gode män och försäljningen av myrslogarna.JO fann att omständigheterna i förevarande fall var sådana att det med fogkunde ifrågasättas om icke från det allmännas sida sådanaåtgärder borde vidtas som kunde leda till att därtill berättigade personerkommer i åtnjutande av de medel som rätteligen hör till dem. Med anledning av bl. JO:s skrivelse och på grundval aven inom upprättad promemoria (Ds Ju 1972:3) läggs nu framförslag till bestämmelser om avveckling av ifrågavarande godmanskap efterutredning av frågan vem rätten till de förvaltade medlen tillkommer. Sådanutredning skall ske vid lantniäteriförrättning. Mönstret till denna har hämtatsfrån lagen (197 1:1037) om äganderättsutredning och legalisering (ÄLL). Sedanlantmäteriförrättningen vunnit laga kraft skall gode männen utge till var ochen de medel som han vid förrättningen konstaterats äga rätt att utfå. Sedanfullständig redovisning skett skall gode männen överlämna återstående medeltill samfällighetsförening eller motsvarande organisation, som förvaltar förskifteslagen samfällda ägor. I motionen 1973:2100 framhålls att det är angeläget atträttsverkningarna av de åtgärder som föreslås klart och otvetydigt anges ilagtexten. Motionären anser därför att denna bör kompletteras med en uttryckligregel om de civilrättsliga verkningarna av det föreslagnaförrättningsförfarandet och medelsutbetalningen. Av vissa uttalanden ipropositionen drar motionären den slutsatsen att lagakraftvunnet avgörandeäger rättskraft mot alla, oavsett om talan förts vid förrättningen eller inte.Uppenbarligen kan goda skäl, främst angelägenheten att bringa frågan om rättentill de ifrågavarande medlen till en såvitt möjligt slutlig lösning, enligtmotionären anföras för att anspråk som ej tillgodosetts vid ifrågavarandeförrättning förlorar sin eventuella civilrättsliga giltighet. Det skulle dock,menar motionären, vara av stort värde att få lagrådets yttrande, huruvida avandra orsaker tvekan kan råda om lämpligheten av en sådan lösning. 1 vart fallbör lagte.xten klart ange vilka rättsverkningar som åsyftas. Motionären anseratt detta måhända skulle kunna ske genom ett tillägg av innebörd, att anspråkpå medel som fördelats vid förrättning enligt den föreslagna lagen icke fårgöras gällande i annan ordning. 1 den situation som föreligger är det enligtmotionärens mening lämpligast att avslår propositionen men samtidigtbegär nytt förslag av i huvudsak samma innebörd men med angivande i lagtextenav de civilrättsliga verkningarna av förrättningsförfarandet. bördärvid, hävdar motionären, begära att Kungl. Maj:t inhämtar lagrådets yttrandeinnan det nya förslaget föreläggs . 1 departementspromemorian framhölls (prop. s. 20) att allafrågor rörande rätten till förvaltade medel borde anses slutligt avgiorda genomförrättningsmannens eller, om besvär anförs, domstols avgörande. Sedanavgörandet vintnit laga kraft borde det med andra ord - i motsats till vad somgällei- i fråga om äganderättsutredningen enligt ÄLL - äga rättskraft gentemotalla, oavsett om talan förts vid förrättningen eller inte. Föredragande statsrådet anför i propositionen (s. 31) atthan inte har något att invända mot de i promemorian gjorda, på s. 20 ipropositionen återgivna uttalandena beträffande vissa processrättsliga problem.Proposi- tionens ståndpunkt får således, såsom motionären antytt,anses vara att lagakraftvunnet avgörande enligt denna lag vinner rättskraft motenvar. Utskottet godtar för sin del propositionens ståndpunkt.Enligt utskottets mening skulle det dock, såsom motionären föreslagit, vara avvärde om en bestämmelse av ovan angivna innebörd intas i lagtexten. Härigenomskulle alla eventuella missförstånd om vidden av ett förrättningsavgörandekunna förebyggas. Utskottet kan emellertid inte biträda motionärens förslag omatt propositionen bör avslås i och för Kungl. Maj:ts omarbetning av lagtextenoch inhämtande av lagrådets yttrande. Utskottet föreslår i stället attriksdagen till 12 § fogar ett nytt andra stycke av följande innebörd: "Lagakraftvunnetavgörande gäller mot envar." Den av utskottet sålunda förordade bestämmelsen avskärsjälvfallet inte sakägare från möjligheten att föra talan genom extraordinärarättsmedel. Utskottet vill avslutningsvis peka på en i förhållandetill departementspromemorian gjord betydelsefull avvikelse i propositionen. 1promemorian hade föreslagits att gode männen skulle överlämna återståendemedel till kommunen. Såsom framgår av det föregående har detta i propositionenändrats till att medlen skall överlämnas till skifteslagetssamfällighets-förvaltning. Den sålunda gjorda ändringen innebär enhgtutskottets mening en betydande förbättring. Härigenom kommer nämligen medlenden personkrets till godo inom vilken de verkliga ägarna även om de intekunnat styrka sina anspråk - främst torde vara att söka. Såsom framhålls ipropositionen är detta otvivelaktigt också den från rättvisesynpunkt mesttilltalande lösningen. I propositionen påtalas också attbysamfällighetsförvaltningen inom vart och ett av de aktuella skifteslagen iOre socken redan f. n. har en tämligen fast organisation. Vidare hänvisas tilldet förslag till lag om förvaltning av samfalligheter som lagts fram i prop.1973:160. Denna lag, som har föreslagits träda i kraft den ,öppnar möjlighet till en förvaltningsorganisation i ännu fastare form. 1 anslutning till det senast anförda vill utskottet erinraom att civilutskottet i sitt i anledning av propositionen 1973:160 avgivna ochpä denna punkt enhälliga betänkande (CU 1973:33), vilket ännu ej har behandlatsav , föreslagit att lagstiftningen skall träda i kraft den 1 juli1974. Fråga uppkommer då huruvida även förevarande lag bör träda i kraft förstsistnämnda dag. Enligt utskottets mening finns det emellertid ingen anledningatt låta anstå med ikraftträdandet av lagen. Förrättning enligt denna, som påbörjasi , kan med största sannolikhet inte hinna slutföras före den1 . Skulle detta emellertid inträffa, har skifteslagen redan nu ensådan fast samfällighets-förvaltning att det inte torde innebära någraolägenheter från förvalt-ningssynpimkt att samfällighetsförvaltningslagen inteträtt i kraft. 1. att avslår motionen 1973:2100 i vad däri yrkas avslag på propositionen 1973:156; 2. att med förklaringatt propositionen i denna del inte kunnat oförändrad godtas samt i anledning av motionen 1973:2100 - för sin del antar 12 § i förslaget till lag om avveckling av vissa godmanskap för delägare i skifteslag med följande såsom utskottets förslag betecknade lydelse: Maj:ts förslag Utskottets förslag 12 § Talan mot fastighetsbUdningsmyndighetens beslutavseende innehållet i förteckning enligt 9 § eller gmnderna för fördelning avkostnader enligt 10 § föres genom besvär hos den fastighetsdomstol inom varsområde skifteslagets mark är belägen. Besvärshandlingen inges tillfastighetsdomstolen från den dag förrättningen avslutades. Ifråga om förfarandet i mål som fullföljts äger 1618 kap.fastighetsbUdningslagen (1970: 988) motsvarande tiUämpning. 3. att antar förslagettill lag om avveckling av vissa godmanskap för delägare i skifteslag i den mån förslaget ej omfattas av hemställan under 2. Närvarande: herrar i (fp)*, (), (), fröken i (s), (), fruAsbrink (s), ()*, (), herrar (), (vpk), i (c), () och i (s). Ej närvarande vid betänkandets justering. av herrar i (fp) och (), somanför; TUl lagutskottet har för behandling årshöstsession remitterats ett flertal propositioner innehållande lagförslag avjuridisk-tekniskt komplicerad art. Hit hör den i förevarande betänkandebehandlade propositionen (1973:156) med förslag till avveckling av vissagodmanskap för delägare i skifteslag. Även propositionerna (1973:158) medförslag till lag om ändring i lagen om vissa internationeUa rättsförhållandenrörande äktenskap och förmynderskap och (1973:1 59) med förslag till lag om ändring i lagen om företagsinteckning skulle Inget av de här nämnda förslagen har varitremitterade till lagrådet. Med hänsyn bl, a. till utskottets starka arbetsbelastninghar enligt vår mening dess möjligheter att effektivt granska de framlagdalagförslagen avsevärt försvårats genom frånvaron av yttrande från lagrådet.