bet · FW01KU11 · 1973-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1973 KU 1973:11 betänkande med anledning av delspropositionen 1973:1 såvitt gäller anslag under finansdepartementetsverksamhetsområde för /74 till presstödjande ändamål, dels motioner. I propositionen 1973:1 såvitt nu äri fråga (bilaga 9, s. 9394 och 108-109) föreslår Kungl. Maj:t att riksdagenför /74 anvisar, till Produktionsbidrag för dagstidningar ettförslagsanslag av , till Samdistributionsrabatt för dagstidningarett förslagsanslag av samt till Pressens lånefond ettinvesteringsanslag av . 1 motionen 1973:63 av . (vpk) föreslås "att hos Kungl. Maj:t hemställer omutredning samt förslag om presstöd till handikapporganisationerstidskrifter". Motionärerna framhåller i sin motivering att det bUralltmer ekonomiskt betungande att ge ut tidskrifter. Statens stöd tilltidningar och tidskrifter som svarar för opinionsbildning, kultur ochinformation omfattar inte den press som ges ut av handikapporganisationerna.Eftersom man kan hävda att den information som personer med handikapperhåller om samhällets åtgärder till väsentlig del förmedlas av denna pressborde enligt motionärerna övervägas att dela upp statens stöd tillhandikapporganisationerna i dels medel till deras allmänna verksamhet, dels ettsärskilt presstöd. I motionen 1973:237 av herrarAhlmark och () hemställs "att hos Kungl. Maj:t anhållerom tilläggsdirektiv till pressutredning så att denna utredning ocksåfår till uppgift att lägga fram förslag som begränsar den nuvarandediskrimineringen av vissa veckotidningar". I motionen sägs att statsmakterna på följande fem olikasätt gör en skillnad i fråga om stöd och skatt beträffande periodiska skriftersom utkommer en gäng : 1) behöverinte betala moms. Andra veckotid ningar måste betala moms. 2) betalar i annonsskatt påreklamin täkter . De kommer i regel inte upp till detta belopp och behöver således inte betala annonsskatt. Andra veckotidningar måste betala annonsskatt. De har ofta reklamintäkter och drabbas alltså av denna skatt. 1 1973.4 saml. 3) Vissaveckotidningar har rätt till fördelaktiga lån ur pressens lånefond. Andraveckotidningar har inte denna rätt, 4) Vissaveckotidningar får produktionsstöd på . Andraveckotidningar har inte rätt till sådant stöd. 5) Vissaveckotidningar får del av den stathga annonseringen i form av s. k.samhällsinformation. Andra veckotidningar får inte del av sädana annonser. Den särbehandling som avses är grundad på skillnaderna iregler mellan "allmän nyhetstidning av dagspresskaraktär" och övrigveckopress. Motionärerna ifrågasätter om de refererade skillnaderna ärförenliga med § 2 tryckfrihetsförordningen. De anser dessutom att skatter ochbidrag som avsiktligt skall hjälpa vissa typer av publikationer kan leda snedvridning av konkurrensen mellan olika pubUkationer som ligger heltutanför strävanden att genom presstöd underlätta för tidningar att leva vidare. I motionen 1973:370 av . fl, (fp) yrkas "att hemställer till Kungl. Maj:t omtilläggsdirektiv rill pressutredning, så att 1) skattefrågorinte undantas från utredningsområdet, att förslag till generella stödåtgärderläggs fram samt att också hänsyn i övrigt tas till de problem som berörs imotiveringen ovan, 2) de i motionenangivna problemen för lokala tidningar som hotas av närliggandestorstadstidningar tas upp med förtur, 3) utredningenunder lägger fram förslag till provisorisk ändring avpresstödskungörelsen, så att regeringen till årets höstriksdag kan föreslåriksdagen förändring av bidragsreglerna för att uppnå ökad rättvisa i de falldär förstatidningen endast har en obetydligt större total upplaga änandratidningen." I motionen kritiseras att pressutredningens direktiv intemedger att utredningen behandlar t. ex. frågor om annons- och mervärdeskatten.Motionärerna anser att skattefrågorna är sä viktiga för tidningarnas ekonomiatt de borde beaktas vid en prövning av det statliga presstödet. Med hänvisningtill tidigare fp-motioner (1971:1282 samt 1972:165) diskuteras olikamöjligheter att ersätta eller komplettera selektiva stödåtgärder med generella,t. ex. en utökad offentlig annonsering. Motionärerna framhåller vidare att i defall första- och andratidningen ligger nära varandra i total upplaga kanfördelningen av produktionsstödet enligt nuvarande regler leda tillorättvisor. I motionen diskuteras olika modeller för att i en sådan situationge båda tidningarna stöd antingen i full omfattning eller reducerat med hänsyntill skillnader i upplagestorlek. I motionen framhålls vidare att konkurrensläget för lokalaförstatid-ningar i närheten av storstadsområdena försämras närstorstadstidningarna erhåller produktionsbidrag. De bestämmelser som finnsi presstödskungörelsen och som ger möjlighet att ta hänsyn till sådanaförhållanden inom spridningsområdet för förstatidningarna anses vara alltför"suddiga och svårtolkade". I motionen 1973:547 av herrarWirmark och () föresläs "att i skrivelse till Kungl.Maj:t anhåller om sådana preciseringar av reglerna för statligt stöd tilldagstidningar att produktionsbidrag för tidningar på annat språk än svenska kanutgå fr. o. m. innevarande år". I motionen framhålls att presstödsnämnden vid fleratillfällen avslagit ansökan om produktionsbidrag till tidning som enligtmotionärerna uppfyller de i presstödskungörelsen angivna villkoren för bidragmen som utges på främmande språk. Med hänvisning till en reservation tillpresstödsnämndens yttrande till (KU 1972:29 s. 2526)och ett särskilt yttrande till presstödsnämndens protokoll uttalasatt avslagen föranletts av att tidningen utgivits på annat språk än svenska.Motionärerna anser att presstödsnämndens inställning i detta fall strider motde principer statsmakterna har uttalat beträffande politiken mot språkligaminoriteter och invandrargrupper och framhåller att statsbidrag inte bör vägrasen verksamhet enbart av den anledningen att den sker på annat språk än svenskaeller att den är avsedd för en minoritetsgrupp, om de villkor som gäller förbidraget i allmänhet är uppfyllda. I motionen 1973:962 av herrCariström m. fl. (fp) hemställs "att hos Kungl. Maj:t begär attnuvarande regler för verksamhet ändras så att det blirmöjligt för ovan berörda tidningar att ur fonden erhålla viss ersättning för påfrämmande språk publicerade nyhetsartiklar och meddelanden, som icke är attbetrakta som annonser". Motionärerna framhåller vikten av att olikainvandrargrupper får tillgång till nyhetsmaterial i pressen. inför ett40-tal dagstidningar huvudsakligen landsortstidningar - finsk-språkigtmaterial i större eller mindre omfattning. Något annat språk än finskaförekommer knappast. Om dagstidningarna erhöll bidrag ur t. ex. presstödsfondenför material publicerat pä främmande språk borde enligt motionärerna en bättrebevakning åstadkommas och större utrymme upplåtas, vilket skulle gagna såväl invandramasom myndigheter och övrig allmänhet. De förhållanden, som aktualiseras imotionerna, regleras i kungörelsen (1971:492) om statligt stöd tilldagstidningar, ändrad genom SFS 1972:427, förordningen (1972:266) om skatt påannonser och reklam, förordningen (1968:430) om mervärdeskatt, samt Kungl.Maj:t cirkulär (1971:507) tUl statsmyndigheterna om information genom dagspressannonsering. Enligt presstödskungörelsen utgårstöd till dagstidningsföretag dels i form av lån ur pressens lånefond, dels iform av produktionsbidrag. Med dagstidning avses i kungörelsen "allmännyhetstidning av dagspresskarak- tär, som normalt utkommer med minst ett nummer varje veckaoch vars totala upplaga i huvudsak är abonnerad". Lån från pressens lånefond kan beviljas tidningsföretagsåväl för investering som för annan åtgärd som bedöms vara nödvändig för attstärka företagets konkurrensförmåga på . Projekt som syftar tillkostnadsbesparingar genom samverkan mellan tidningsföretag ges företräde.Lånen, som inte utan särskilda skäl får lämnas , är räntefriaunder och amorteringsfria . Låneärendena handläggs avpresstödsnämnden. Produktionsbidrag till dagstidningar utgår i principendast för andra-tidningar. Med andratidning avses sådan dagstidning som på sinutgivningsort har mindre upplaga än annan tidning. Bestämmelserna möjliggöremellertid även för annan tidning än andratidning att få bidrag om det medhänsyn till förhållandena inom tidningens hela spridningsområde är uppenbartatt den har samma svårigheter som en andratidning. Som förutsättning för attproduktionsbidrag skall utgå gäller vidare bl. a. att tidningens totalupplaga ihuvudsak är abonnerad, att den abonnerade upplagan uppgår till minst 2 000exemplar och att annonsandelen är . För dagstidning som utkommer beräknasbidraget på grundval av pappersförbrukningen minskad med den del som går åt förannonsutrymme. Bidraget utgår med . per ton, dock högst 8 milj. kr. förstorstadstidning och 2,5 milj. kr. för annan tidning. För dagstidning somutkommer en gång utgår bidraget med ett fast belopp, nämligen 200 000kr. Detta belopp utgör också minimibidrag för övriga bidragsberättigadedagstidningar. Vid tillämpningen av reglerna om produktionsbidrag kan dettaefter skälighetsprövning nedsättas till lägre belopp än vad som följer av dessaregler (1972:427). Bidragsärendena handläggs av presstödsnämnden. Enligt förordningen ommervärdeskatt undantages "allmän nyhetstidning" frånskatteskyldigheten. Enligt tillämpningsföreskrifterna gäller undantaget förallmän nyhetstidning "sådan publikation av dagspresskaraktär som normaltutkommer med minst ett nummer ". Enligt förordningen om skatt på annonser och reklam utgårskatten för annons i allmän nyhetstidning av beskattningsvärdetoch annars av beskattningsvärdet". Reklamintäkter under 3miljoner kr. beskattas dock ej. Maj:ts cirkulär till statsmyndigheterna ominformation genom dagspressannonsering skall statlig myndighet eller annatstatligt organ, som använder dagspressannonsering för sådan information röranderättigheter och skyldigheter som är avsedd att nå alla medborgare, annonsera isamtliga dagstidningar som har spridning av någon betydenhet inom aktuelltområde. Något hinder för att även annonsera i fack-och populärpress förehggerinte. Sådan annonsering förekommer också i viss utsträckning. Frågans behandling vid riksdag års riksdag behandladekonstitutionsutskottet propositionen 1972:59 angående anslag tillproduktionsbidrag och samdistributionsrabatt för dagstidningar och ett stortantal motioner som berörde reglerna för presstödets utformning. Den i åretsmotion 1973:237 behandlade frågan om behandlingen av veckopress av olika slagaktualiserades i motionerna 1972:97 (fp), 1972:165 (fp) samt 1972:1596 (fp).Frågan om presstödets utformning i de fall skillnaden i upplaga mellan förstaoch andra tidningen är liten behandlades i sju motioner 1972:165 (fp),1972:1594 (c), 1972:1595 (m), 1972:1596 (fp), 1972: 1598 (c, fp, m), 1972:1599(m). möjligheter att bevilja produktionsbidrag tilldagstidningar på främmande språk behandlades i motionerna 1972:619 (fp) och1972:1596 (fp). Frågan om presstöd till tidskrifter utgivna av ideellaorganisationer aktualiserades i motionerna 1972:1567 (s) och 1972:1571 (fp). I sitt av godkända betänkande (KU 1972:29)tillstyrkte utskottet Kungl. Maj:ts förslag och anslöt sig till den ipropositionen 1972:59 framförda uppfattningen att tiden var mogen att tillkallaen ny pressutredning. Angående utredningens arbetsuppgifter anförde utskottetbl. Gällande regler förproduktionsbidrag öppnar redan nu viss möjlighet för dagstidning, som ej ärandratidning, att erhålla bidrag. får sålunda enligt 17 §stödkungörelsen besluta att bidrag skall utgå för sådan tidning underförutsättning att "det med hänsyn till förhållandena inom tidningens helaspridningsområde är uppenbart att den har samma svårigheter som en andratidning". a. framgått av i det föregående redovisademotioner har kritik riktats mot effekter av systemet, framför allt i de fall dåtvå tidningar på samma utgivningsort har ett likartat konkurrensläge. Medhänsyn härtill bör utredningen enligt utskottets mening ges möjlighet att, omuppläggningen av arbetet medger detta, med förtur behandla frågor som rörtillämpningen av 17 §. Vidare bör presstödsnämnden utan avvaktande avutredningens bedömning ges möjlighet att vid tillämpningen av 17 § besluta om attge reducerade bidrag i den mån förhållandena ger anledning härtill. mening bör ges Kungl. Maj.t till känna. uppdrag bör inte begränsas tilldagspressen, sådan denna definieras. In i bilden bör också kunna komma frågorom annan press. Utredningen bör således också kunna ta upp rådande förhållandenför populärpress, fackpress samt de organ som utges av ideella och fackligaorganisationer. Utredningen kan därvid givetvis få anledning att övervägat. ex. formerna för det nuvarande statliga tidskriftsstödet och frågor om denstatliga informationsverksamheten. Mot bakgrund av det stora antalet invandrarei landet och vikten att tillgodose också deras behov av information m.m. kanutredningen även behöva överväga de särskilda pressfrågor som därvidaktualiseras. Det genomgående syftet i utredningsarbetet bör vara att värna omopinionsbildningens och nyhetsförmedlingens allsidighet och vitalitet. Detryckfrihetsrättsliga och tryckfrihetspolitiska frågor som aktualiseras isammanhangen bör ingående analyseras. Samråd bör ske med andra utredningar,som är verksamma på områden som berörs. Två ledamöter (fp) ifrågasatte i enreservation om den kombination av differentierad annonsskattreklamskatt ochselektivt presstöd som propositionerna 1972:58 och 1972:59 föreslog stod iöverensstämmelse med tryckfrihetsförordningen. Reservanterna ansåg beträffandepresstödet att generella åtgärder var att föredra framför selektiva. Det bordeuppdras åt pressutredningen "att granska de skillnader i beskattning ochstöd som görs mellan veckotidningar av olika slag". Beträffande § 17 ipresstödskungörelsen anförde reservanterna: En regel bör införas enligt vilkenett lika stort bidrag utgår till både första- och andratidningen i de fall därskillnaden mellan resp. tidnings andel av deras sammanlagda nettoupplaga inteöverstiger , dock med den modifikationen att till förstatidning i storstadej får utgå högre belopp än till förstatidning utanför storstad. Är eller större bör inget produktionsbidrag alls utgå till förstatidningen.Är skillnaden mellan bör bidrag utgå efter en proportionelltfallande skala till förstatidningen och fullt bidrag till andratidningen. Vi delar utskottets mening att den utlovade utredningenmed förtur bör behandla frågor som rör tillämpningen av 17 §. Däremot anser viutskottsmajoritetens förslag om rätt för presstödsnämnden "att gereducerade bidrag i den mån förhållandena ger anledning härtill"otillfredsställande. Denna formulering är utomordentligt vag - hur stort ärreducerat bidrag? på vilka grunder skall ett sådant utgå? och erfarenheternafrån presstödsnämndens arbete inbjuder inte till nya vagheter i den förordningsom nämnden skall följa. Vi anser att bidrag av detta slag helst bör följaautomatiskat verkande regler så att utrymmet för diskretionära och godtyckligaprövningar blir så htet som möjligt. Pågående utredningsarbete m. m. pressutredning (Fi1972:07) tillkallades efter regeringens bemyndigande meduppgift att utreda pressens förhållanden. I direktiven uttalardepartementschefen: Utredningen bör göra en allmänbedömning av utvecklingen inom olika massmedier, varvid tekniska, ekonomiska,marknadsmässiga och organisatoriska faktorer bör vägas in i bilden. Ävenframväxten av nya mediatekniker, såsom kabel-TV, bör beaktas. Huvuduppgiftenbör vara samarbets- och rationaUseringsfrågor inom tidningsbranschen samt formernaför statens stöd till pressen. Utredningens förslag bör i första hand avsedagspressen. 1 anslutning till sin bedömning av utvecklingen påmassmediaområdet bör utredningen även ta upp förhållandena för pressorgan, somges ut av ideella och fackliga organisationer, samt fackpress och populärpress.Beskattningsfrågor bör dock inte ingå i utredningsuppdraget. En allmänförutsättning för utredningens arbete bör vara att nuvarandetryckfrihetspolitik i huvudsak består. Utredningen bör hålla sig underrättad omarbetet inom utredningen (Ju 1970:59) om enhetlig reglering i grundlag avyttrandefriheten i massmedier m. m. Beträffande produktionsstödetframhålls att nuvarande regler tillkom mot bakgrund av "det förhållandetatt koncentrationsprocessen inom dagspressen är en följd av marknadskrafternas spel, därförstatidningarnas övertag på annonsmarknaden är helt utslagsgivande. Stödetgavs därför formen av ett selektivt stöd till de tidningar som behöver det föratt fortleva, dvs. Denna princip bör gälla även i fortsättningenför det direkta produktionsstöd som jag utgår från kommer att behövas, i varjefall som kan överblickas." Utredningen ges genom direktiven möjlighet att med förturbehandla frågor som rör tillämpningen av § 17 presstödskungörelsen framför allti de fall då två tidningar på samma utgivningsort har ett likartatkonkurrensläge. Denna fråga bör dock inte tas upp isolerat utan övervägas motbakgrund av en samlad bedömning av effekterna av systemet medproduktionsbidrag. Beträffande frågan om invandrarnas behov av informationhänvisar departementschefen till att denna fortlöpande bevakas av statensinvandrarverk och omfattas av invandrarutredningens uppdrag. Utredningsuppdraget omfattar även pressorgan som ges ut avideella och fackliga organisationer. Frågorna om tidskriftsstödet som iförsta hand är avsett att tillgodose de s. k. kulturtidskrifternas behov avsamhällsstöd - förutsätts emellertid komma att tas upp till bedömning isärskild ordning mot bakgrund av de analyser och förslag som 1972 årspressutredning kan komma att framlägga. Utredningen arbetar f. n. med en företagsekonomisk analysav effekterna av det nuvarande presstödet. Vidare planeras undersökningar avpressens funktion i samhället som opinionsbildare och nyhetsförmedlare. Utredningen räknar f. n. med att presentera sina förslag iett sammanhang senast /75. Frågan om hur invandrarnasinformationsbehov skall tillgodoses omfattas av invandrarutredningens (In1969:22) direktiv. I utredningens uppdrag ingår bl. a. att kartlägga de speciellaanpassningsproblem som möter invandrare i . Därvid skallsamhällsåtgärder övervägas som är ägnade att undanröja förhållanden somförsätter invandrare i en sämre situation än befolkningen i övrigt.Departementschefen betonar bl. a. informationens betydelse och pekar på deinsatser som redan vidtagits t. ex. genom utgivningen av påolika språk. Utredningen arbetar f. n. med informationsfrågorna. Dessa kommeratt behandlas i utredningens huvudbetänkande som beräknas bli framlagt undervåren 1974. Även för samhällsinformation, som inrättades den 1juli 1971, arbetar med frågan om invandrarnas information. Nämnden hargenomfört en undersökning av på vilka vägar invandrarna erhåller nyheter ochannan information om det svenska samhället och arbetar vidare med försök attfinna modeller för hur olika myndigheter med sina informationsinsatser skallnå ut till dessa grupper. hardagspressens situation ingående följts av statsmaktema. Detta har lett tillsuccessiva beslut om vidgade statliga insatser i presstödjande syfte. stod det klart att betydandenedläggningsrisker förelåg för åtskilliga tidningar till följd av denkoncentrationsprocess dagspressen genomgått . Medanledning härav framlade regeringen ett förslag om införande avdirekt produktionsstöd till tidningar av den typ som generellt sett behövdestöd för att fortleva, de s. k. andratidningarna. Förslaget godkändes avriksdagen. Därvid framhölls dock från sida att det var fråga om enstödåtgärd som ännu inte prövats och vars verkningar därför inte var heltöverblickbara. Enligt mening borde en kommitté tillsättas för attstudera effekterna av presstödet och följa utvecklingen samt föreslå deförändringar som även på resulterar i för pressen mest lämpliga ochändamålsenliga stödformer. I kommittén borde ingå representanter för pressen. föreslog regeringen - enväsentlig förstärkning av det statliga stödet till dagspressen. Förslageninnebar i huvudsak betydande uppräkningar av produktionsbidragen, framför alltför storstädernas andratidningar. I samband med förslagens framläggandeuttalade departementschefen att tiden nu var mogen att tillkalla en nypressutredning. godkände förslagen till höjda produktionsbidrag m.m. och redovisade sin syn på utredningens uppdrag. tillkallades sakkunniga för att utredapressens förhållanden. De sakkunniga, som antagit benämningen pressutredning,har en bred parlamentarisk förankring och innehåller företrädare förtidningsbranschen. Enligt direktiven omfattar de sakkunnigas huvuduppgiftsamarbets- och rationaliseringsfrågor inom tidningsbranschen samt formerna förstatens stöd till pressen. Utredningens förslag bör i första hand avsedagspressen. I anslutning till den bedömning av utvecklingen på massmediaområdet,som de sakkunniga enligt direktiven har att utföra, bör utredningen även ta uppförhållandena för pressorgan, som ges ut av ideella och fackliga organisationersamt fackpress och populärpress. Beskattningsfrågor bör dock inte ingå iutredningsuppdraget. En allmän förutsättning för utredningens arbete bör varaatt nuvarande tryckfrihetspolitik i huvudsak består. I förevarande motioner 1973:63 av m. (vpk), 1973:237 av herrar () och (), 1973:370 av . (fp), 1973:547 av herrar Wirmark (fp) och () samt 1973:962av m.fl.(fp) - tas upp olika frågor i anslutning till samhälletsstöd till pressen. Flertalet frågor var aktuella också vid förra åretsriksdagsbehandling av stödfrägan. Motionsyrkandena tar i första hand sikte påarbetet inom 1972 års pressutredning. Grunderna för nu utgående produktionsbidrag tilldagstidningar anges i kungörelsen (1971:492) om statligt stöd tilldagstidningar - stödkun- Kungörelsen ändrades 1972 med stöd av riksdagensbeslut. Enligt stödkungörelsens huvudregel är endast andratidningstödberät-tigad. det organ som enligt kungörelsen prövarfråga om lån eller produktionsbidrag kan dock enligt 17 § besluta att bidragskall utgå för dagstidning som inte är andratidning om det med hänsyn tillförhållandena inom tidningens hela spridningsområde är uppenbart att den harsamma svårigheter som en andratidning. Enligt en av 1972 begärdändring av stödkungörelsen kan sådant produktionsbidrag bestämmas till lägrebelopp än som skall utgå enligt stödkungörelsens allmänna regler. Motionen 1973:370 tar bl. a. upp vissa frågor i anslutningtill bestämmelserna i 17 § stödkungörelsen. 1 motionen görs gällande att bestämmelserna måste snabbtses över. Därvid framhålls att bestämmelserna är oklara och svårtolkade i fleraavseenden. a. pekas på sådana fall, då första- och andratidning ligger näravarandra i total upplaga. 1 den delen begärs att pressutredning skalllägga fram förslag i syfte att motverka orättvisor så tidigt att årets riksdagkan pröva frågan under höstsessionen. Vidare aktualiseras situationen förförstatidningar som har att konkurrera med närliggande storstadstidningar. Detbegärs i motionen att pressutredningen med förtur skall ta upp dessatidningars problem. Vid förra årets riksdagsbehandling ägnades betydandeuppmärksamhet åt frågor kring 17 § stödkungörelsen. Mot bakgrund avmotionsyrkanden, som bl. a. tog upp de i motionen 1973:370 berördaförhållandena, fann det vara påkallat med omedelbar ändring avstödkungörelsen, varigenom presstödsnämnden fick möjlighet att vidtillämpningen av 17 § besluta om att ge reducerade bidrag till förstatidning iden mån förhållandena gav anledning därtill. Vidare uttalade sig föratt den aviserade pressutredningen borde ges möjlighet att, om uppläggningenav arbetet medgav det, med förtur behandla frågor som rör tillämpningen av 17§. Som redan nämnts har den av begärda ändringen istödkungörelsen genomförts. Direktiven pressutredning ger ocksåuttryckligen utredningen den av önskade möjligheten tillförtursbehandling av frågor som rör tillämpningen av 17 §.