bet · FW01LU13 · 1973-12-31 00:00:00 — Bestämmel-melse om tvist som avses i 4 § se om tvist somavses i 4 § första första stycket 2 sistnämnda lag stycket 2 sistnämnda laggäller gäller därvid ärende enligt denna därvid ärende enligt denna lag. Nämnden skall kalla parterna Nämnden skall kalla parterna att inställa sig införnämnden, om att inställa sig inför nämnden, om förhandling ej är onödig. förhandling ej är onödig. part inställa sigpersonligen får nämnden förelägga vite. 20 § beslut gäller för tiden från ochmed den dag, då detsamma meddelats, eller den senare dag, som nämndenbestämmer. I ärende, som avses i 3, 4 eller 6 §, må dock nämnden, där det avsärskild anledning finnes skäligt, bestämma att beslutet skall avse förflutentid; och äger nämnden i sådant fall förordna om skäligt anstånd med betalningav vad hyresgäst kan bliva skyldig att ytterUgare utgiva för tid före nämndensbeslut. Part, som är missnöjd med Talan mot nämndens beslut fö- nämndens beslut, äger däröver res hos genom anföra besvär hosstatens hyres- besvär från den råd inom tre veckorfrån det par- dag beslutet meddelades, ten erhöll del av beslutet. Nämndens beslut skall, om ej hyresrådet aimorlundaförordnar, lända till efterrättelse utan hinder av anförda besvär. I vadbeslutet avser förfluten tid skall vad nu sagts dock gälla allenast såvittfråga är om besvär av den som vid beslutet upphört eller sedermera upphör attvara hyresvärd eller hyresgäst beträffande lägenheten. / fråga om fullföljd av talan mot beslut varigenom hyresnämn den utdömt vite för underlåtenhet att iakttaga föreläggande äger 23 § andra och tredje styckena lagen ( ) om arrende- nämnderoch hyresnämnder motsvarande tillämpning. 23 § Den som bryter mot vad i 3 § Den som bryter mot vad i 3 § första eller sjundestycket, 9 § första eller sjunde stycket sägs el-första stycket eller 11§ sägs eller ler mot förbud, som meddelats mot förbud, som meddelatsmed med stöd av 9 §, straffes med bö-stöd av 9 § andra stycket,straffes ter eller fängelse i högst . med böter eller fängelse ihögst . Derma lag träder i kraft den 1juni 1973. Vid tillämpning av hänvisningeni 18 § i dess nya lydelse till bestämmelse i lagen ( ) omarrendenämnder och hyresnämnder äger övergångsbestämmelserna till nämnda lagmotsvarande tillämpning. Äldre bestämmelser gällerfortfarande i fråga om besvär över beslut som meddelats före ikraftträdandet. Äldre straffbestämmelser gällerfortfarande beträffande överträdelse som begåtts före ikraftträdandet. Lagom ändring i lagen (1971: 418) om dels fortsatt giltighet av lagen (1942: 429)om hyresreglering m. m. dels ändring i samma lag Härigenom förordnas, att punkt 5 avövergångsbestämmelserna till lagen (1971: 418) om dels fortsatt giltighet avlagen (1942: 429) om hyresreglering m. m. dels ändring i samma lag skall hanedan angivna lydelse. 5.Bestämmelserna i 12 kap. 55 5. Bestämmelserna i 12 kap. och 65 §§ jordabalken ägerej till- 65 § jordabalken äger ej tUlämp- lämpning på hyresavtalangående ning i vad avser vederlag för upp- bostadslägenhet, om lagenom hy- låtelse av bostadslägenhet, om la- resreglering m. m. gällerför av- gen om hyresreglering m. m. gäller Bestämmelsema i 12 kap. 5660 §§ jordabalken ägericke tillämpning på hyresavtal angående annan lägenhet än bostadslägenhet, om7 eller 8 a § lagen om hyresreglering m. m. gäller för avtalet. Dennalag träder i kraft . Bestämmelsernai 12 kap. 55 § jordabalken i dess lydelse intill utgången av äger ejtillämpning på hyresavtal angående bostadslägenhet, om lagen (1942: 429) omhyresreglering m. m. gäller för avtalet. Lagom ändring i lagen (1947: 523) om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningensfrämjande Härigenom förordnas, att i lagen (1947: 523) omkommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande skall införas en nyparagraf, 5 §, av nedan angivna lydelse. , som handhar för två eller flera kommuner gemensam bostadsförmedling,får besluta att anvisning eller förmedling av bostad genom bostadsförmedlingskall ske under villkor att den bostadssökande medverkar till att bostad, somhan hyr eller innehar med bostadsrätt och som han lämnar i samband med inflyttningeni den nya bostaden, överlåtes på bostadssökande som kommunen eller kommunalförbundetanvisar. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1957: 390) om fiskearrenden Härigenom förordnas, att 15 och 16 §§ lagen (1957:390) om fiske-arrendeni, skall ha nedan angivna lydelse. 15 §2 Om arrendenämnd finnas be- Om arrendenämnd finnas be stämmelser i 8 kap. jordabalken stämmelser i 8 kap. jordabalken och i lagen (1970: 998) om ärren- och i lagen ( ) om arren- denämnder och hyresnämnder. »Lagen omtryckt 1967: 309. ' Lagen omtryckt 1970:1018 » Senaste lydelse1970:1018. Om part ej godtager arrendenämnds beslut i fråga omförlängning av arrendeavtal eller fastställande av villkoren för sådan förlängning,får parten klandra beslutet genom att väcka talan mot den andra parten från det parten erhöll del av beslutet. Klandras icke beslutetinom , är parts rätt till talan förlorad. Om part ej godtager arrendenämnds beslut i fråga omförlängning av arrendeavtal eller fastställande av villkoren för sådan förlängning,får parten klandra beslutet genom att väcka talan mot den andra parten från den dag beslutet meddelades. Klandras icke beslutet inomdenna tid, är parts rätt till talan förlorad. beslut i ärende enligt 36 § får ejklandras. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om klanderav beslut som meddelats före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1970: 246) om tvångsförvaltning avbostadsfastighet Härigenom förordnas, att 17 och 18 §§ lagen (1970: 246) om tvångsförvaltningav bostadsfastighefi skall ha nedan angivna lydelse. Mot hyresnämnds slutliga beslut i ärende enligt denna lageller beslut enligt 14 § andra stycket får talan föras genom besvär. Mot annatbeslut av nämnden får talan föras endast i samband med talan mot slutligtbeslut. Besvärstiden är såvitt gäller beslut varigenom nämndenavvisat ansökan eller avskrivit ärende och i annat fall två veckorfrån det att klaganden fick del av beslutet. Talan föres hos domstol som avses i 11 § tredje stycket.Besvären inges till domstolen. ' Senaste lydelse 1970:1018. ' Lagen omtryckt 1971: 544. Mot beslut i fråga som enligt denna lag skall prövas avhyresnämnd får talan föras genom besvär. Besvärshandlingen skall inges till domstol som avses i II§ tredje stycket från den dag beslutet meddelades. Finnesbesvärstalan ej vara fullföljd på föreskrivet sätt eller inom rätt tid, skallden avvisas av fastighetsdomstolen. I besvärsmål skall part kallas att muntligen höras vid fastighetsdomstolen,om ej sådant hörande saknar betydelse för utredningen. I övrigt äger i fråga omhandläggningen vid fastighetsdomstolen 52 kap. 2, 3 och 512 §§ rättegångsbalkenmotsvarande tillämpning. Bestämmelse som avser hovrätt gäller därvid i ställetfastighetsdomstolen. Mot fastighetsdomstolens beslut i anledning av besväröver beslut, varigenom hyresnämnd avvisat ansökan eller avskrivit ärende, fårtalan ej föras. beslut om avvisning eller avskrivning återupptages ärendet avnämnden. Ibesvärsmål skall part kallas att muntligen höras vid fastighetsdomstolen, omej sådant hörande saknar betydelse för utredningen. I övrigt äger i fråga omhandläggningen vid fastighetsdomstolen 52 kap. 3 och 512 §§ rättegångsbalkenmotsvarande tillämpning. Bestämmelse som avser hovrätt gäller därvid i ställetfastighetsdomstolen. Dennalag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller fortfarande i fråga om besvär över beslut som meddelatsföre ikraftträdandet. Lagom ändring i bostadsrättslagen (1971: 479) Härigenomförordnas, att 74, 76 och 78 §§ bostadsrättslagen (1971: 479) skall ha nedanangivna lydelse. Arsådant meddelande från föreningen som avses i 10, 12 eller 32 § eller 33 § 1avsänt i rekommenderat brev under mottagarens vanliga adress, skall föreningenanses ha fullgjort vad som ankommer på den. Detsamma gäller beträffandesådant meddelande från bostadsrättshavare som avses i 15 eller 19 §. Arsådant meddelande från föreningen som avses i 10, 12 eUer 32 § eller 33 §första stycket 1 eller tredje stycket avsänt i rekommenderat brev undermottagarens vanliga adress, skall föreningen anses ha fullgjort vad som ankommerpå den. Detsamma gäller beträffande sådant meddelande från bostadsrättshavaresom avses i 15 eller 19 §. Ompart ej godtar hyresnämnds beslut i fråga enligt 7 § sista styc- Ompart ej godtar hyresnämnds beslut i fråga enligt 7 § sista styc- ket, 30 § andra stycket eller 52 §, får parten klandrabeslutet genom att väcka talan mot den andra parten från detparten erhöll del av beslutet. Klandras icke beslutet , är partsrätt till talan förlorad. Mot hyresnämnds beslut i fråga enligt 60 § första stycket1 får talan föras genom besvär från det klaganden erhöll delav beslutet. ket eller 52 §, får parten klandra beslutet genom attväcka talan mot den andra parten från den dag beslutetmeddelades. Klandras icke beslutet , är parts rätt till talanförlorad. Mot hyresnämnds beslut i frågaenligt 60 § första stycket 1 får talan föras genom besvär frånden dag beslutet meddelades. Mot hyresnämnds beslut i fråga enligt 30 § andra stycketfår talan ej föras. Talan får ej föras mot fastighetsdomstols dom i fråga om fastställande av hyresvillkor enligt 7 § sista stycket och ej heller mot hovrätts dom i fråga som avses i 52 § eller i fråga om godkännande enligt 60 § första stycket 1. Talan får ej föras mot fastighetsdomstolsdom i fråga om fastställande av hyresvillkor enligt 7 § sista stycket eller ifråga om tillstånd som avses i 30 § andra stycket och ej heller mot hovrättsdom i fråga som avses i 52 § eller i fråga om godkännande enligt 60 § förstastycket 1. I tvist som avser fastställande avhyresvillkor enligt 7 § sista stycket skall vardera parten svara för sinrättegångskostnad i fastighetsdomstolen, i den mån ej annat följer av 18 kap.6 § . Denna lagträder i kraft . Äldrebestämmelser gäUer fortfarande i fråga om av beslut som meddelats föreikraftträdandet. I fråga om rättatt föra talan mot dom eller beslut om upplåtelse av lägenhet i andra handenligt 30 § andra stycket gäller fortfarande äldre bestämmelser, om tvisten harhänskjutits till hyresnämnden före ikraftträdandet. I motionen 1973: 98 av () hemställs att måtte hos Kungl. Maj:t begära förslag till sådanändring av 12 kap. 72 § JB att talan må kunna föras mot fastighetsdomstols domi fråga om f astställelse av hyresvillkor. I motionen 1973:1087 av herrClaeson m. fl. (vpk) hemställs att som sin mening ger regeringentill känna att förslag om sådan ändringav 12 kap. JB (hyreslagen), att rätt för hyresgäst att med bibehålletbesittningsskydd säga upp hyresavtalet för ändring av hyresvillkor införes, börföreläggas så tidigt att ändringen kan träda i kraft . I motionen 1973:1612 av i Norrköpingm. (s) hemställs att beslutar att hos Kungl. Maj:t begära atttill 12 kap. 48 § JB fogas ett stycke av iimebörd att, om jämförhga lägenheterstår att finna i hus som tillhör alhnännyttiga bostadsföretag, hyresläget fördessa lägenheter skall tillmätas avgörande betydelse vid jämförelseprövningen. I motionen 1973:1624 av () hemställsatt vid behandlingen av propositionen 1973: 23 beslutar avslåförslaget till 19 a § lagen om ändring i JB. I motionen 1973:1625 av m. fl. (m)hemställs att i vad gäller ändringama i 12 kap. JB A. beslutar att 19a § skall utgå, B. beslutar att 35§ tredje stycket skall utgå, C. beträffande 44 §beslutar 1. att tredje stycket skall utgå;samt därest yrkandet under 1. icke vinner bifall, 2. att tredje stycket ges sådantinnehåll att därav framgår att om underrättelse, som avses i första stycket,avviker från formulär, som anges i tredje stycket, den skall frånkännasrättslig betydelse, D. beträffande 48 § beslutar överföra fjärdepunkten till ett sär skilt stycke vilket inledes "Vid tillämpning av första stycket tredje punkten skall bortses från lägenhet etc.--- ". E. beträffande 54 §beslutar 1. att första stycket förstameningen skall uppdelas i flera meningar, 2. att andra stycket skall utgå;samt därest yrkandet under 2. icke vinner bifall, 3. att andra styckets hänvisningtill "andra stycket" skall utgå samt att i tredje stycket skall gesen hänvisning även till andra stycket, F. beträffande 70 § beslutar attfullföljdsbegränsningen i vad gäl ler frågor som avses i 35 och 40 §§ utgår, samt G. beträffande övergångsbestämmelsema beslutar attlagändring arna icke skall träda i kraft förrän . LU 1973: 13 39 På grundval av saneringsutredningens förslagbehandlas i propositionen 1973: 21 frågor rörande planering, genomförande ochfinansiering av saneringsverksamheten inom äldre bostadsområden. Ipropositionen anges de allmänna målen för saneringsverksamheten. Vidare angesriktlinjer för hur kommun skall leda verksamheten och planera den genom attupprätta bostadssaneringsprogram inom ramen för det kommunalabostadsbyggnadsprogrammet. Föratt främja en aktiv markpolitik från kommunernas sida i samband med saneringföreslås att markförvärvslån skall kunna utgå för kommunala förvärv avsaneringsfastigheter avsedda för bostadsändamål. I samma syfte föreslås atttomträttslån skall kunna beviljas kommun i samband med upplåtelse med tomträttav mark med bostadshus som skall byggas om, Ifråga om det staliga kreditstödet till sanering föreslås ändringar i syfte attåstadkomma neutrala låneregler, som inte styr mot ett visst slag av sanering,och att minska de årliga kapitalkostnaderna vid ombyggnad. Sålunda ersättsnuvarande låneformer för ombyggnad med en enda låneform, bostadslån, som skallkunna utgå i form av annuitets-lån eller som f. n. i vissa fall i form avparitetslån. Den längsta amorteringstiden föreslås bli . Vidare föreslåsregler som ökar möjligheterna att genomföra ombyggnad och belåning i etapper. Förbättringslånför upprustning av flerfamiljshus med begränsad återstående användningstid,som kan utgå endast till kommun eller allmännyttigt företag, föreslås påsärskilda villkor få utgå även till kooperativa och enskilda fastighetsägare. Föratt främja sysselsättningen inom byggnadsbranschen och stimulera till ökadombyggnadsverksamhet föreslås i propositionen ett särskilt stöd, initialstöd,till statligt belånade ombyggnader som påbörjas före . Stödetföreslås uppgå till av de godkända ombyggnadskostnaderna, dockhögst . Ipropositionen behandlas också frågor om den lägsta standard som skall godtasvid långivningen och vid tillämpningen av den bostadssaneringslag, varomförslag har lagts fram i prop. 1973: 22. Departementschefenbetonar vikten av att saneringen inriktas så, att lägenheterna eftermoderniseringen får en hyresnivå som så långt som möjligt ger förutsättningarför hyresgästerna att bo kvar eller flytta tillbaka efter evakueringen.Statligt lån skall inte utgå för s. k. lyxsane-ring. Såsomframgår av det föregående läggs i propositionen 1973: 22 fram förslag tillbostadssaneringslag samt viss ändring i bl. a. hyresregleringslagen. Genombostadssaneringslagen föreslås hyresnämnd få möjlighet att på LU 1973: 13 40 ansökanav kommun ålägga fastighetsägare att rusta upp bostadslägenhet så att denuppfyller kraven enhgt den lägsta godtagbara standard varom förslag tillriktlinjer lagts fram i propositionen 1973: 21. Möter hinder mot upprustning avekonomiska skäl eller kan byggnadslov till uppmstningen inte påräknas, föreslåsatt hyresnämnden skall kunna meddela förbud mot att använda lägenheten förbostadsändamål (användningsförbud). Lagförslaget innehåller dessutombestämmelser om tvångsåtgärder för de fall då fastighetsägare underlåter attställa sig hyresnämndens beslut till efterrättelse. Deförslag angående statligt ekonomiskt stöd till saneringsåtgärder som har lagtsfram i prop. 1973: 21 innebär bl. a. att fastighetsägare i vissa fall kan kommai åtnjutande av subvention. För att sådan subvention skall komma de boendetill godo föreslås i prop. 1973: 22 ändring i lagen (1942: 429) omhyresreglering. Prop.1973:21 och 1973: 22 har hänvisats till civilutskottet, som ännu ej behandlatdessa. Översynav bestämmelserna om överprövning av hyresnämnds beslut För att se över bestämmelserna om överprövning avhyresnämnds beslut har statsrådet tillkallat femsakkunniga. De sakkunniga har antagit namnet"". Idirektiven anförs att det finns skäl att undersöka hur behovet av vägledandeavgöranden i bruksvärdesmål skall kunna tillgodoses bättre än enligt nuvarandeordning. Det finns också anledning att om för slag till bostadssaneringslagm. m. antas av närmare utreda frågan om överprövningen avhyresnämnds avgöranden i saneringsmål. Även överprövningen av andra mål somhyresnämnd' har att pröva förtjänar att övervägas på nytt, tilläggs det. Desakkunniga bör enligt direktiven söka en lösning av frågan om Överprövning avbruksvärdes- och saneringsmålen utanför det allmänna domstolsväsendets ram.Överprövningen bör ske i en enda instans, och i denna bör hyresmarknadenspartsorganisationer vara företrädda. Förfarandet bör vara av domstolsmässigkaraktär. Det synes enligt statsrådet ligga närmast till hands att sökaledning i den ordning som gäller vid de allmänna förvaltningsdomstolarna. Enordning av antytt slag gäller för hyresregleringsmålen. avgörandeni sådana mål kan överprövas av . Densärskilda sakkunskap som intresserepresentanterna i hyresrådet företräder harotvivelaktigt visat sig vara av stort värde för rättsbildningen påhyresregleringsområdet, framhåller statsrådet . Desakkunniga bör enligt direktiven överväga om hyresrådet kan om-bildas ochbyggas ut till en överinstans för bruksvärdes- och saneringsmål. LU 1973: 13 41 I ett ombildat hyresråd bör ordföranden, liksomhittills varit fallet i hyresrådet, vara en domare. Bland ledamöterna bör vidsidan av organisationernas företrädare finnas personer med särskild sakkunskapbeträffande bostadsmarknadsfrågor och frågor rörande värderings-ochbyggnadsteknik. På fastighetsägarsidan bör finnas företrädare såväl förenskilda fastighetsägare som för de allmännyttiga .bostadsföretagen. Desakkunniga bör vidare enligt direktiven överväga om andra målkategorier änbruksvärdes- och saneringsmål bör prövas av den tilltänkta nya överinstansen. Beträffandebesittningsskyddstvister kan den ordningen tänkas, att målen förs direkt frånhyresnämnd till hovrätt och att fullföljd får ske till högsta domstolen.Utredningen bör även överväga om det är lämpligt att fastighetsdomstolalltjämt handlägger övriga hyresmål eller om det finns skäl att föra över dennamålkategori till tingsrätten i vanlig sammansättning. Hyrestvistersom rör kollektivtavtal bör också i fortsättningen prövas av arbetsdomstolen. Desakkunniga bör vidare överväga om hyresnämnderna bör tillföras teknisksakkunskap i någon form i anledning av att nämnderna i fortsättningen kankomma att få handlägga saneringsmål. Frågorom tvångsförvaltning av bostadsfastighet skulle enligt direktiven lämpligenkunna prövas av den skisserade överinstansen. Föratt begränsa fullföljden till hyresrådet kan en dispensprövning tänkas. Utredningen bör bedrivasskyndsamt. trädde en genomgripande reform avhyreslagstift-ningen i kraft. Bland ändringarna må nämnas införandet avbesittningsskydd för hyresgäst, bytesrätt beträffande bostadslägenhet samtökade möjligheter för hyresgäst att överlåta hyresrätten och upplåta lägenheteni andra hand. Vidare omgestaltades förfarandet i hyresmål. Vid tillkomsten avjordabalken (JB) infördes i 12 kap. reglerna om hyra sedan endastsmärre formella ändringar vidtagits. JB trädde i kraft , Isamband med beslutet om ovannämnda reform anförde departementschefen att detkunde visa sig nödvändigt att ta upp bestämmelserna om handläggning avhyrestvister, liksom andra hyresrättsliga frågor, till förnyat övervägande,när erfarenheter vunnits av den nya lagstiftningen. påbörjadesförberedelserna för en översyn av hyreslagstiftningen genom att ett antalmyndigheter och organisationer bereddes tillfälle att genom olika enkäter avgesynpunkter och förslag På grundval av de synpunkter och önskemål som härvid framkom,upprättades en promemoria (DS JU 1972: 5) med förslag tUländringar i hyreslagstiftningen m. m. (promemorian I). samma årupprättades ytterligare en promemoria (DS JU 1972: 14) med förslag om rätt förlokalhyresgäst att med bibehållet besittningsskydd säga, upp hyresavtal förvillkorsändring, m. m. (promemorian II). De båda promemoriornahar remissbehandlats. Degenom proposition framlagda lagförslagen bygger på detta material samt på enskrivelse från (rskr 1972: 227), till vilken utskottetåterkommer nedan. Över lagförslagen har ej inhämtats yttrande av lagrådet. Beträffandedet huvudsakliga innehållet i propositionen hänvisar utskottet till den på s.2 intagna redogörelsen. Utskottet vill i detta sammanhang understryka atterfarenheterna av gällande hyreslagstiftning genomgående varit positiva. Det ärendast på vissa punkter som det visat sig föreligga behov av ändringar.Utskottet kommer nedan alt behandla lagförslagen i de delar som de berörs avmotionsyrkandena samt i övrigt i den mån de föreslagna ändringarna harprincipiell innebörd. Hyresavtal, som är förenat med besittningsskydd,måste alltid sägas upp för att upphöra när avtalsperioden löper ut. Dettagäller oberoende av om det är hyresvärden eller hyresgästen som vill bli frifrån avtalet. Sägs avtalet inte upp, förlängs det på i princip oförändradevillkor. Om hyresvärden säger upp avtalet, har hyresgästen under vissa i JB angivnaförutsättningar rätt till förlängning av avtalet. Säger däremot hyresgästensjälv upp hyresavtalet, upphör avtalet att gälla vid uppsägningstidens utgång.Detta innebär att hyresgästen inte med bibehållen rätt att bo kvar i lägenhetenkan säga upp avtalet i avsikt att få förmånligare hyresvillkor. Om t. ex.hyran på grund av en för hyresgästen oförmånlig indexklausul kommit attöverstiga lägenhetens bruksvärde, har hyresgästen för den händelse han intekan förmå hyresvärden att gå med på sänkning av hyran endast att väljamellan att bo kvar på de gällande villkoren och att säga upp avtalet tillupphörande. Hyresgästen har således en betydligt svagare ställning än hyresvärden,som ju har en garanterad rätt att få hyran omprövad. Isyfte att förbättra bostadshyresgästernas ställning föreslås i propositionenatt i 12 kap. 54 § JB införs bestämmelser som innebär rätt för bostadshyresgästatt med bibehållet besittningsskydd säga upp hyresavtalet för prövning avhyresvillkoren. Utskottetanser för sin del att det är betydelsefullt inte minst från principiellsynpunkt att hyresgäst medges rätt att säga upp hyresavtal för villkorsändring.Så länge det endast är hyresvärden som har en ga- ranteradrätt att få hyran omprövad, kan hyresgäst och hyresvärd inte anses vara fulltlikställda parter i hyresförhållandet. Av uttalanden bl. a. från hyresgästhållframgår också att det föreligger ett behov av att kunna få gällande hyresavtalprövade. På grund av den bristsituation som rått på hyresmarknaden har, såsomframhålls i motionen 1973: 1087, hyresgäster i vissa fall för att få etthyresavtal tvingats acceptera avtal med indexklausuler som inte varit avpassadeför hyresförhållandena och som lett till hyror överstigande lägenheternasbruksvärde. Det finns även exempel på att hyresgäster för att erhålla bostadvarit tvungna att godta att i hyran ingår kostnader för garageplats, trots inte ägt eller tänkt förvärva bil. Också andra för hyresgästenofördelaktiga avtalsklausuler förekommer. Motbakgrund av det anförda finner utskottet det tillfredsställande att förslag nuförelagts om införande av rätt för hyresgäst att med bibehålletbesittningsskydd säga upp hyresavtalet för prövning av hyresvillkoren. Motförslaget har motionsledes endast anförts formella invändningar. I motionen1973: 1625 hävdas sålunda att 54 § är svårläst och otymplig. Enligtmotionärerna skulle exempelvis första meningen i första stycket vinna i klarhetom den delades upp i flera meningar. Motionärerna anser vidare atthuvudinnehållet i stycket skulle komma vida bättre fram, om stycket inleddesmed orden "Bostadshyresgäst har rätt att uppsäga hyresavtalet för ändringav hyresvillkoren", varefter de närmare förutsättningarna härför angavs.