bet · FW01KU13 · 1973-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1973 KU 1973:13 betänkande med anledning av propositionmed förslag till lag om ändring i vallagen (1972:620) jämte motioner. I propositionen 1973:28 har Kungl.Maj:t Gustitiedepartementet) föreslagit att antaga i propositionenframlagt förslag till lag om ändring i vallagen (1972:620), Enligt vallagen har parti som vill skydda registreradpartibeteckning att anmäla kandidater. För landstings- och kommunfullmäktigvalskall antalet kandidater som anmäls vara minst fyra och högst tio. Ipropositionen föreslås att det högsta antalet kandidater som får anmälas fördessa val höjs till tjugo. Ändringen avses träda i kraft dagen efter den dålagen enligt därom meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. För närmare detaljer hänvisar utskottet tillpropositionen, utan upprepning av dess innehåll. Motionerna m. m. Propositionen har inte föranlettnågon följdmotion. I detta sammanhang behandlar utskottet emellertid två underden allmänna motionstiden väckta motioner, 1973:114 och 1973:121. I motionen 1973:121 av herrarPettersson i (c) och () föreslås "1. att 8 § i 5 kap. ivallagen ändras så att registrerat parti för val av landstingsmän ellerkommunfullmäktige får anmäla minst fyra och högst tjugo personer i landstingskommuneneller kommunen; samt 2. att denna ändring äger tillämpning vid anmälan avkandidater till val". Yrkandet överensstämmer med propositionensförslag. I motionen 1973:114 av herrEriksson i m. fl. (fp, c, m) föreslås "att anhåller om sådan ändring av vallagen att 1. tjänsteman somär anställd hos kommunen p. g, a. sin anställning inte skall vara obehörig såsom ledamot eller suppleant i valnämnden, 2. särskildavalförrättare kan utses även i kommuner där valdistriktsindelning inteförekommer, 3. ersättare för ordföranden i 3 kap. 4 § benämnes vice ordförande,4. 3 kap, 4 § andra stycket får följande lydelse 'Vid omröstningen skall minsttre av valförrättarna, däribland ordföranden och vice ordföranden eller enderaav dem, vara närvarande', 5. 'ledamot eller ersättare i valnämnd eller som'utgår ur 3 kap. 5 §". Motionärerna tar upp fyra olika frågekomplex beträffandereglerna om valnämnd, valdistrikt och valförrättare i 3 kap. vallagen. Dessaanges och preciseras i det följande. Enligt 3 kap. 2 § vallagen harflertalet av de i kommunallagen meddelade bestämmelserna om kommunstyrelsens organisation och verksamhetsformer gjorts tillämpliga på valnämnd. Så är fallet med bl. a. reglerna om valbarhet. Detta innebär bl. a. att anställning hos kommunen som tjänsteman kan påverka valbarheten i ett fall, nämligen vad gäller kommunens ledande tjänsteman. Denne är således, i motsats till övriga tjänstemän, inte valbar som ledamot eller suppleant hos valnämnden. Hinder föreligger däremot inte mot att denne tjänsteman knyts till nämnden som t. ex. sekreterare. I förarbetena framhölls (prop. 1972:105 s, 100) att valnämnden bör utgöra ett rent kommunalt organ och att ledamöter och suppleanter bör utses på samma sätt som ledamöter och suppleanter i andra kommunala nämnder. Under hänvisning till motsvarande ställningstagande i ettremissyttrande av förordar motionärerna att kommunenbör ha möjlighet att låta den ledande tjänstemannen medverka som ledamot ellersuppleant i valnämnden. Vi föreslår därför attbestämmelserna i 3 kap. 2 § vallagen kom-petteras med ett stadgande, atttjänsteman, som är anställd hos kommunen, på grund av sin anställning inteskall vara obehörig såsom ledamot eller suppleant i valnämnden. Med denföreslagna regeln, som har motsvarighet bl, a. i byggnadsstadgan ochhälsovårdsstadgan, skulle det givetvis även stå kommunerna fritt att anförtroåt tjänstemannen att vara ordförande i valnämnden, något som säkerligen ejsällan framstår som en lämplig lösning. Vi är väl medvetna om att kommunernaenligt övergångsbestämmelserna till vallagen utsett nya valnämnder för år 1973.De kommuner, där man redan, med tanke på förberedelsearbetet inför de allmännavalen i är, skulle vilja ändra valnämndens sammansättning genom avsägelse ochfyllnadsval bör emellertid ges möjlighet härtill. Det är därför angeläget attden nu aktuella lagändringen genomföres . Enligt den tidigare gällandevallagstiftningen ankom det på valnämnden att fungera som valförrättare när kommunen utgjorde ett enda valdistrikt. När kommunen var indelad i valdistrikt, skulle val valdistrikt utse minst fyra personer att som nämndens deputerade fungera som valförrättare i distriktet. skulle förordna en av dem att vara ordförande och en att vara "ersättare för ordföranden". När val förrättades av deputerade skulle "minst tre av dem, däribland ordföranden eller hans ersättare" vara tillstädes. Den angivna ordningen har bibehållits i vallagen (3 kap. 4 och 5 §§), med det undantaget att de av valnämnden utsedda personerna benämns valförrät tare. Föreskrifterna i 3 kap. 4 § om attvalförrättare skall utses endast i valdistriktsindelad kommun utgår från attvalnämnden själv fungerar som valförrättare när kommunen utgör ett endavaldistrikt. Då emellertid valnämndens ledamöter, eller i vart fall vissa avdem, på valdagen bör vara tillgängliga för att fullgöra de uppgifter som dåankommer på valnämnden, bl. a. bestyren med poströsterna, bör enligt vårmening särskilda valförrättare utses även i kommun därvaldistriktsindelning inte förekommer. En sådan ordning åstadkommes om orden"i valdistrikts-indelad kommun" i 4 § första stycket första punktenborttages, vilket vi föreslår. I 3 kap. 4 § stadgas vidare, att valnämnden skall förordnaen av valförrättarna att vara ordförande och en att vara ersättare förordföranden. Den ersättare som här åsyftas har i realiteten ställning som viceordförande. Det är därför vilseledande att i lagtexten använda ordet"ersättare", vilket i kommunala sammanhang brukar vara liktydigt med"suppleant". Denna oklarhet kan undanröjas genom att man i lagtextenbyter ut orden "ersättare för ordföranden" i 4 § första stycket mot"vice ordföranden" och orden "hans ersättare" i 4 § andrastycket mot "vice ordföranden". Det bör framhållas att förslag ommotsvarande ändringar förts fram dels av i remissyttrande överbetänkandet "Ny valteknik" (SOU 1969: 19), dels i en motion (11:644)vid riksdag, som ansåg böra prövas i samband med arbetet påen ny vallagstiftning (KU 1970: 13). Mot utformningen av 4 § andra stycket kan riktas deninvändningen att det vid röstningen ej skulle vara tillräckligt med närvaro avordföranden, dennes ersättare (vice ordföranden) och ytterligare en avvalförrättarna, vilket ej torde ha avsetts. Vi vill föreslå en omformuleringenligt följande: "Vid röstningen skall minst tre av valförrättarna,däribland ordföranden och vice ordföranden eller endera av dem, varanärvarande." 3.13 kap. 5 § vallagen sägs att varoch en som är röstberättigad vid val till och ej fyllt ärskyldig att mottaga uppdrag som ledamot eller ersättare i valnämnd eller somvalförrättare, om han ej har giltigt hinder. Detta motsvarar tidigare gällandebestämmelser. Enligt 3 kap. 6 § andra stycket får den som uppgett hinder attmotta ifrågavarande uppdrag föra särskild talan hos mot beslutsom innebär att hindret inte godkänts. Med den anpassning tillkommunallagsreglerna som skett genom bestämmelserna i 3 kap. 1 och 2 §§föreligger det enligt vår bedömning knappast någon anledning att föreskriva enprincipiell skyldighet att mottaga uppdrag som ledamot eller ersättare dvs.suppleant i valnämnd. Bestämmelsen härom i 5 § har såvitt vi känner till intenågon motsvarighet i någon annan författning, som reglerar verksamhet.Vi föreslår att bestämmelsen begränsas till att avse uppdrag som valförrättare. Föreskrifterna i 3 kap. 5 § har ett nära samband medbestämmelserna i 6 §, som ger särskild klagorätt inte bara för personer, som avvaliiämnden utsetts till valförrättare, utan också för personer, som avkommunfullmäktige utsetts till ledamöter eller suppleanter i valnämnd. Eftersomde för andra kommunala nämnder gällande bestämmelserna om avsägelserätt gjortstillämpliga på valnämnderna och fullmäktiges val av valnämnd kan överklagasgenom vanliga kommunalbesvär, kan man med fog ifrågasätta, om det är behövligteller lämpligt att i vallagen ha särregler om besvär över val av valnämnd. Om 5§ ändras på sätt vi ovan föreslagit, erfordras inte någon ändring av 6 § föratt den berörda särregleringen skall bortfalla. Enligt 13 kap. 1 § vallagenskall valförrättarna efter det att röstningen i vallokal förklaratsavslutad preliminärt räkna de avgivna rösterna. Något stadgande som medgervalförrättarna rätt att vid rösträkningen anlita biträde utanförvalförrättarnas krets finns inte. Ej heller ger något motivuttalande stöd föratt sådan rätt skulle finnas. Det bör i sammanhanget erinras om att valnämndenkan utse flera än fyra valförrättare i varje valdistrikt och att inget hindraratt uppdraget för vissa valförrättare begränsas till att avse enbart sammanräkningen. Utananknytning till något yrkande anför motionärerna: vill vi framhålla att deti kommunerna råder en viss osäkerhet om rätten att vid röstsammanräkningen ivallokalerna anlita personer utanför valförrättarnas krets. Ett uttalandehärom, som även klargör om valförrättarna själva kan besluta i saken, skulledärför vara av värde. Också denna fråga togs upp i den förut angivna motionenvid riksdag. I detta sammanhang skall slutligenomnämnas att bestämmelserna i 3 kap. vallagsförslaget om valnämnd, valdistriktoch valförrättare inte togs upp i någon följdmotion till propositionen 1972:105med förslag till vallag m.m. De i motionen 1973:114 upptagna frågorna jämtevissa andra frågor rörande valnämnd aktualiserades emellertid vid utskottsbehandlingengenom en skrivelse från Svenska kommunförbundets juridiska avdelning. Utskottet(KU 1972:49) tillstyrkte enhälligt - utan närmare motivering de i 3 kap.föreslagna bestämmelserna. I denna del liksom i övrigt följde utskottet. Under höstriksdagen förra åretantog vallagen (1972:620) som reglerar förfarandet vid val tillriksdagen, landsting och kommunfullmäktige. Lagen trädde i kraft den 1 januari1973. I propositionen 1973:28 föreslås en mindre ändring ivallagens bestämmelser om registrering av partibeteckning och anmälan av kandidater.Ändringen, som skall vara tillämplig redan vid årets val, avser antaletkandidater som i samband med registrering av partibeteckning får anmälas vidlandstings- och kommunfullmäktigval. Enligt förslaget skall maximiantalet höjasfrån tio till tjugo. Propositionens förslag motsvarar vad som yrkas i den underallmänna motionstiden väckta motionen 1973:121 av herrar i (c) och (). Även utskottet finner den föreslagna ändringen påkallad. I motionen 1973:114 av i m. fl. (fp,c, m) föreslås flera smärre ändringar av bestämmelser i 3 kap. vallagen. Dettakapitel innehåller regler om valnämnd, valdistrikt och valförrättare. I propositionen 1972:105 med förslag till vallag m.m.föreslogs att reglerna för valnämnd i huvudsak skulle knyta an till reglernaför kommunala nämnder i allmänhet. Detta skulle bl. a. gälla frågan omvalbarhet. Som en följd därav skulle bl. a. kommunens ledande tjänste- man inte vara valbar till ledamot eller suppleant ivalnämnd. 1 vissa andra avseenden skulle emellertid reglerna om valnämndfortfarande avvika från vad som normalt gäller i kommunala sammanhang. Sålundaföreslogs t. ex. ett stadgande som föreskriver uttrycklig skyldighet attmottaga uppdrag som ledamot eller ersättare i nämnden om giltigt hinder inteföreligger. I dessa hänseenden byggde propositionens förslag i huvudsak på dentidigare vallagstiftningen. Ingen följdmotion tog upp de i 3 kap. föreslagnabestämmelserna. Dessa godtogs enhälligt av utskottet och . Ändringsförslagen i motionen 1973:114 avser bl. a.bestämmelserna om valbarhet till valnämnd. Motionärerna begär att också kommunensledande tjänsteman skall kunna väljas till ledamot eller suppleant ivalnämnden. Vidare anser de att särskilda valförrättare skall kunna utses äveni kommuner där valdistriktsindelning inte förekommer, något som i enlighetmed vad som redan tidigare gällde inte är möjligt. De vänder sig också mot denföreskrivna skyldigheten att mottaga uppdrag som ledamot eller ersättare ivalnämnd. Slutligen anser de att några smärre förtydliganden bör göras ibestämmelserna i 3 kap. 4 § om valförrättare i valdistrikt. Vallagen har bara varit i kraft några månader. Deerfarenheter som vunnits av dess tillämpning är enligt utskottetsmening inte tillräckliga för en säker bedömning av behovet att ändrabestämmelserna om valbarhet till valnämnd eller reglerna om valnämndensåligganden i kommun där valdistriktsindelning inte förekommer. Utskottet ansersig därför inte kunna tillstyrka de förslag i dessa hänseenden som framlagts imotionen 1973:114. De ändringsförslag i övrigt som finns i denna motion motiverasi huvudsak av önskemål om att bestämmelserna om valnämnd m. m. skallytterligare anknytas till allmänna kommunala regler. Vad motionärerna anfört idessa delar utgör enligt utskottets mening inte tillräcklig anledning att nuföreslå ändring av de ifrågavarande bestämmelserna i vallagen. Med hänsyn till vad utskottetsålunda anfört får utskottet hemställa att 1. med bifall tillmotionen 1973:121 antar det i propositionen 1973:28 framlagda förslaget tilllag om ändring i vallagen (1972:620), 2. avslår motionen 1973:114. Närvarande: herrar i (s), (), (), herrar (), (), iStockholm* (s), i (s), i (c), iMalmö* (m), i * (s), Fiskesjö* (c), i (s),Schött (m), () och i (s). * Ej närvarande vid justeringen.