bet · FW01UU3 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:ts kansli.Detta arbete har gett vid handen att avvägningen mellan gåva och kredit inomländerprogrammets ram får avgöras av mottagarlandets allmänna ekonomiska läge.Den viktigaste insatsen kan göra för en allmän uppmjukning avbiståndsvillkoren är att fortsätta den aktiva politiken för en internationellöverenskommelse om avbindning samt att arbeta för mer långsiktiga lösningar avenskilda länders skuldproblem vid återkommande förhandlingar omskuldkonsolideringar. I avvaktan på den tillsatta biståndspolitiskautredningens överväganden förefaller villkoren för bilaterala krediterliksom avvägningen mellan gåva och kredit väl anpassad till nuvarande läge.Syftet med motionen 1973:1101 i berörda del synes vara tillgodosett. att avslår motionen 1973:1101i vad avser uppmjukning av biståndsvillkoren. Propositionen (s. 33) Den snabba ökningen avbiståndsanslagen har medfört att dessa nu svarar för av totalbudgetensomslutning. Inom relativt få år beräknas denna andel öka till . Densnabba expansionen i både absoluta och relativa tal gör det nödvändigt att ihögre grad än tidigare beakta biståndsverksamhetens samhällsekonomiskaeffekter. första hand är det önskvärt att undersöka möjligheternaatt mildra verkningarna på betalningsbalansen samt stimulera sysselsättningen iSverige. Inom ramen för varubiståndet föreligger möjligheter attkombinera dessa syften med ett effektivt bistånd. Genom en omsorgsfull och långsiktigplanering kan nämligen leveranser av varor som prioriteras i mottagarländernasimportprogram anpassas till kapacitetsutnyttjandet i det svenska näringslivet. För /73 har SIDA beräknat varubiståndettill ca 60 milj. kr. Under /74 torde man kunna sikta mot ettvarubiständ på 200 milj. kr. Varubiståndet bör även fortsättningsvis kunna ökasväsentligt. Det är därvid naturligt att biståndet särskilt inriktas på sådanaområden där svenskt näringsliv besitter särskild konkurrensförmåga. Förutom den direkta upphandlingen i avseendevarubiständ sker betydande inköp av svenska produkter under obundet bilateraltbistånd och som en följd av de multilaterala biståndsorganens verksamhet.Totalt har beräknats att upphandlingen i motsvarar av desamlade utbetalningarna för biståndsändamål. I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1973:625 av herrBohman m. fl. (m), vari hemställs att hos Kungl. Maj:t uttalar attdelar av det svenska biståndet vid sysselsättningssvårigheter i skallkunna bindas för inköp av svenska varor och att varubiståndet utbygges (punkten8), dels motionen 1973:627 av herrarGustafsson i och (), vari hemställs att hos Kungl.Maj:t anhåller om utredning beträffande möjligheterna att låta vissa typer avkonserverade livsmedel, bl. a. frystorkade produkter, i ökad utsträckning ingåi det statliga svenska biståndet tUl u-Iänderna, dels motionen 1973:1106 av herrMagnusson i m. fl. (m), vari hemställs att måtte som sin meninguttala att hjälp till u-Iänderna sker i form av svenska produkter, när ickespeciella skäl kan anses lägga hinder i vägen härför. Enligt statsverkspropositionentorde man under /74 kunna sikta mot ett varubiständ på 200 milj.kr. Utskottet noterar att detta belopp således nämns som en riktpunkt förvarubiståndets storlek under nästa budgetår och inte som en definitivanslagsvolym. Varubiståndets fortsatta utformning ingår bland de ämnensom den biståndspolitiska utredningen kommer att behandla. I direktiven för utredningen sägs sålunda: Det svenska biståndet bör ävenfortsättningsvis i princip vara obundet. Detta utesluter inte att en väsentligdel liksom utgår i form av gåvoleveranser av svenska varor ochtjänster. I avseende på bilateralt bistånd bör såväl varu- som tjänsteområdendär svenskt näringsliv besitter särskild kompetens kunna inrymmas. Utredningenbör med utgångspunkt från behov och prioriteringar utforma förslagtill riktlinjer för biståndsverksamheten med beaktande även avbiståndsleveransernas betydelse för sysselsättningen i . Utskottet instämmer i direktivensuttalande att det svenska biståndet i princip bör vara obundet. mening bör det vid framtida förändringar av det svenska biståndetsutformning beaktas att biståndet skall grundas på mottagarlandets egnaprioriteringar och målsättningar. För att möjliggöra att denna princip kantillämpas som ett ökat inslag av svenska varuleveranser skulle präglavårt bistånd, krävs noggranna överväganden om formerna för och detorganisatoriska genomförandet av ett dylikt bistånd. Mottagarna bör frittkunna besluta vilka varor de önskar erhålla. Den närmare utformningen avvarubiståndet bör bli föremål för biståndsutredningens prövning. SIDA har i ett yttrande beträffande det svenskavarubiståndets utformning bl. a. framhållit följande: SIDA:s uppfyllande avstatsmakternas intentioner bör underlättas genom att verket ges vidamöjligheter att under en prövotid söka olika vägar. Med hänsyn till den långsiktiga programmeringsteknik somtillämpas för biståndet till de s. k. programländerna och då ingångna avtal ochöverenskommelser med mottagarländerna givetvis skall respekteras torde det visasig svårt att redan under /74 uppnå en volym av 200 milj. kr. Utskottet anser att dessa synpunkter förtjänar beaktande. Utskottet vill vidare ansluta sig till uttalandet istatsverkspropositionen att det är naturligt att varubiståndet särskiltinriktas på sådana områden där svenskt näringsliv besitter särskildkonkurrensförmåga. I motionen 1973:625 yrkas bl. a. att bistånd till u-ländernavid sysselsättningssvårigheter i skall kunna bindas för inköp avsvenska varor. Som utskottet tidigare framhållit bör den närmareutformningen av varubiståndet behandlas av den biståndspolitiska utredningen.Av detta skäl och med hänvisning till det som ovan anförts avstyrks motionen1973:625 i denna del. I motionen 1973:627 föreslås att möjligheten utreds attlåta vissa typer av konserverade livsmedel ingå i det statliga biståndet.Utskottet konstaterar att intet principiellt hinder föreligger motbiståndsinsatser av detta slag, om vederbörande mottagare skulle uttryckaönskemål därom. Utskottet finner inte att en särskild utredning av denna frågaär motiverad. Av detta skäl avstyrks motionen 1973:627. I motionen 1973:1106 förordas att hjälp till u-ländernasker i form av svenska produkter när icke speciella skäl kan anses lägga hinderi vägen Utskottet erinrar om att varubiständ endast utgör en avmånga former av utvecklingsbistånd som behöver. Förslaget i motionen1973:1106 förefaller därför inte realistiskt. Utskottet avstyrker motionen. 1. att anser motionen 1973:625, i vad den avser varubiständ, besvaradmed vad utskottet anfört, 2. att riksdagenavslår motionen 1973:627, 3. att riksdagenavslår motionen 1973:1106. Forskning Propositionen (s. 28-29) Den internationella forskningenrörande u-landsproblemen har med tiden kommit att tillmätas allt störrebetydelse för utveckling. Utredningen om inriktning och organisation av forskningmed anknytning tiU u-landsproblem väntas avge sitt betänkande . Mot bakgrund av de internationella organisationernasväxande insatser på området liksom de ökande svenska bidragen redovisas dessa iett sammanhang i propositionen. Ett omfattande svenskt stöd lämnas tillVärldshälsoorganisationen (WHO) för forskning på den mänskliga fortplantningensområde (jfr punkten 7). Den på initiativ av FAO, ochUNDP skapade rådgivande gruppen för internationell jordbruksforskning har underdet gångna året börjat sitt praktiska arbete. Svenskt finansiellt stöd harlämnats till det nya baljväxtinstitutet i , , samt tillforskningsinstitutet i som kommer att koncentrera sig påpotatisförädling. Från svensk sida har särskild vikt lagts vid attforskningsverksamheten vid dessa institut ges en sådan inriktning att de storafolkgrupperna i kan tillgodogöra sig resultaten. har i samband med förra åretanmält ett bidrag på sammanlagt 1 milj. dollar till den forskningsverksamhetsom äger rum inom ramen för världssysselsättningsprogram. De svenskabidragen kommer i första hand att utnyttjas för forskning avseende sambandenmellan sysselsättning och teknologi resp. inkomstfördelning. Härutöver beräknar departementschefen för övrigforskningsverksamhet inom FN sammanlagt 1,4 milj. kr, att fördelas mellan utveckling (UNRISD), för utbildningoch forskning (UNITAR) och för socialskydd (UNSDRI).UNSDRI har stötts av , Då institutetsverksamhet endast i begränsad utsträckning kommit att avse u-landsinriktadefrågor beräknas för /74 en sänkning av det svenska bidraget. Beträffande medelsanvisningen hänvisas till punkten 20. I detta sammanhang har utskottetbehandlat motionen 1973:625 av m. fl. (m), vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj:t anhåller att motionen 1973:241 överlämnas till 1971års utredning angående u-landsforskning för beaktande av vad i densamma anförtsangående u-landsforskningens omfattning, inriktning och organisation (punkten5). I propositionen redogörs för en raddirekta svenska bidrag till forskningsinsatser inom ramen för internationellaorganisationer. Utskottet har erfarit att summan av dessa insatser /74 kan beräknas till i runt tal 40 milj. kr. Därvid har intemedräknats de forskningsprojekt som indirekt bidrar till via UNDP ochIDA. På det bilaterala området ingår forskning som ett led iinsatsers förberedande och genomförande liksom i resultatvärderingen. För innevarandebudgetår kan kostnaderna för sådan forskning beräknas till drygt 15 milj. kr. De frågor som tas upp i motionen 1973:625, punkten 5, ärföremål för granskning av de sakkunniga som tillkallats med uppdrag attutreda inriktning och organisation av forskning med anknytning tillu-Iandsproblem (U 1971:03). Utredningen beräknas slutföra sitt arbete under1973. Medhänvisning härtill avstyrks motionen 1973:625 i denna del. att anser motionen1973:625 i vad avser u-landsforsk-ningen besvarad med vad utskottet anfört. I dettasammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1973:1113 av herrÅsling och i (c), vari hemställes att hosKungl. Maj:t ger till känna vad i motionen anförts beträffande angelägenhetenav ökade insatser för främjande av kooperation inom ramen för det svenskabiståndsarbetet, dels motionen 1973:1101 av herrarHelén (fp) och (), i vad avser hemställan att begär hosKungl. Maj:t att den nytillsatta biståndsutredningen behandlar frågan om hur deerfarenheter som finns inom kooperativa organisationer i skall kunnatas till vara i biståndsarbetet (punkten 15), FN och dess specialorgan har undersenare år i olika sammanhang betonat kooperationens centrala roll i u-ländernasutvecklingsansträngningar. Inom är det särskilt producentkooperationen somdominerar. Den förekommer främst inom jordbruk och fiske men kan ocksåutvecklas inom hantverk och småindustri. Ujamaa-byarna är exempel påproduktionskooperation, dvs, ett mer långtgående samarbete än producentkooperationen,innebärande att medlemmarna deltar med hela sin arbetskraft i verksamheten ochatt samtliga produktionsmedel ägs gemensamt. Även konsumentkooperation förekommer i , oftasom inköpsföreningar för vissa intressegrupper såsom fackföreningar, militäreroch skolelever. Renodlad konsumentkooperation förekommer i många u-ländersstorstäder, medan den på landsbygden ofta utvecklas inom eller genom enutvidgning av producentföreningarna. Ytterligare en variant av kooperation är olika föreningarför service och försörjning. Sådan samverkan kan avse t. ex. anordningar förkonstbevattning, vatten- och elförsörjning, transporter och bostadsförsörjning. Även om olika former av kollektiv samverkan har gamlatraditioner i många u-landssamhällen, har utvecklingen med kooperativasamarbetsformer, baserade på penninghushållning i stället förbyteshushållning, ofta stött på betydande svårigheter. På många håll är kapitalbrist och avsaknaden av etttillräckligt antal utbildade ledare ett allvarligt hinder för kooperationensutveckling. Ofta gör ett starkt beroende av statliga initiativ och statligtstöd att kooperationen riskerar förlora sin karaktär av folkrörelse. SIDA har bidragit till den verksamhet sombedrivs av stiftelsen (). Denna är en sammanslutningav svenska kooperativa organisationer och har som främsta uppgift att stödjakooperationens utveckling i genom utbildningsinsatser, huvudsakligeni form av kurser och seminarier i och i . SCC har gentemot SIDAen rådgivande funktion i vad gäller kooperation i , SCC rekryterarkooperativ expertis för SIDA:s räkning och arrangerar kompletterande kooperativutbildning för biståndsarbetare. Vidare ger SCC personellt och ekonomiskt stödtill kooperativa utbildningsprogram i , och ,arrangerade huvudsakligen av den Internationella kooperativa alliansen (ICA). ISverige bedriver SCC upplysning om kooperationens roll i . Fram /70 har SIDA ansvaret för av kostnaden för SCC:sutbildningsprogram. har SIDA:s andel stigit till . SIDA har ävenvia SCC givit bidrag till kooperativ utbildningsverksamhet i , ochLatinamerika, till stor del arrangerad av ICA. SIDA.s samlade bidrag till SCCuppgick /72 till 1,3 mUj.kr. ger dessutom direkt stödtill ett antal kooperativa projekt i och . Tillsammans med övriga nordiska länder ger sedan1968 finansiellt och personellt bistånd till det av den nordiska kooperationeninitierade projektet i Moshi,, vars administration det danska 1972 övertogfrån SCC. Personalbistånd lämnas vidare till ministerium förjordbruk, livsmedel och kooperation, , samtCooperative Union of . Avtalet om svenskt stöd till Tanzaniaskooperation har förlängts . Stödet uppgår under åren1972-1975 till totalt 7,5 milj. kr. Under den första avtalsperioden hadeSveriges bidrag uppgått till 13,8 milj. kr. deltar i det nordiskakooperationsprojektet i , som omfattar stöd till ett kooperativt utbildningsprogramsamt rådgivning såväl inom den centrala administrationen som inom dekooperativa organisationerna på skilda nivåer. Detta avtal beräknas underperioden 19721977 dra en kostnad på 13 milj. kr. Under den förstaavtalsperioden uppgick bidraget till sammanlagt 13,9 milj. kr. ger stöd till ett av administreratprojekt för uppbyggnad av ett kooperativt utbildningscentrum i . Besluthar fattats om svenskt bidrag genom till stöd för upprättande avett kooperativt ledarinstitut i Sri Länka, liksom personalbistånd till Zambiaskooperation. För innevarande budgetår beräknar SIDA enanslagsbelastning av 8 milj. kr. för kooperativa projekt. Den kooperativa arbetsformen stöds även genom ett flertalandra svenska utvecklingsinsatser, såsom CADU i , samt olika hantverks-och småindustriprojekt. Inom SIDA har upprättats en arbetsgrupp förkooperationsfrågor, med uppgift att ge en beskrivning av den kooperativametoden som utvecklingsfaktor i synnerhet i programländer. Utskottet delar uppfattningen att det är önskvärt atttillvarata de möjligheter som har för att tillgodose mottagarländernasönskemål om bistånd på kooperationens område. Som av ovanstående framgår, ärde svenska insatserna också i betydande utsträckning inriktade på främjande avkooperation. Utskottet förutsätter att den av Kungl. Maj:t tillsattabiståndspolitiska utredningen kommer att ägna uppmärksamhet åt dessa frågor. Motionerna 1973:1101 och 1973:1113 förordar att de svenskaerfarenheterna på kooperationens område skall i större utsträckning utnyttjas iutvecklingssamarbetet med . Av den här ovan lämnade redogörelsenframgår att syftet med motionerna torde vara tillgodosett. att anser motionen1973:1101, i vad avser bistånd på kooperationens område, samt motionen1973:1113 besvarade med vad utskottet anfört. Humanitärt stöd och utbildningsstöd till afrikanskabefrielserörelser Propositionen (s. 38-39, 41) I en rad resolutioner, som fördömerPortugals kolonialism, rasåtskill-nadspolitiken i och Rhodesiasolagliga självständighetsförklaring samt frånkänner överhöghet överNamibia, har FN uppmanat medlemsstaterna och internationellabiståndsorganisationer att lämna materiellt och moraliskt stöd tillbefolkningen och nationella befrielserörelser i södra . Under budgetåret1972/73 har det skett en väsentlig ökning av det svenska humanitära biståndet fördessa ändamål. Utbetalningarna beräknas uppgå till ca 21 milj. kr. Större delenav detta belopp har använts för varubiständ till befrielserörelser i deportugisiska områdena i . PAIGC i och på harsåledes fått varor till ett värde av 10 milj. kr,, FRELIMO i för 2milj. kr, och MPLA i för 2 milj, kr. Biståndet utgår i form av varor förhälsovård, undervisning och konsumtion. Enklare redskap ingår också liksomfordon för distribution av varubiståndet samt för sjuktransporter.Befrielserörelserna i , och behöver humanitärtbistånd och utbildningshjälp främst för flyktingar från det egna landet. Underinnevarande budget år har () fått . a, SWAPO () och ANC () är under beredning. De svenska bidragen för humanitärt bistånd ochutbildningsstöd till afrikanska flyktingar och rasåtskillnadspolitikens offerberäknas uppgå till nära 7 milj. kr. under /73, Större delen avdessa medel avser verksamhet för befolkningen i eller från , Rhodesiaoch . Departementschefen förutser en fortsatt utvidgning avstödet till befrielserörelserna och bidragsgivning till andra verksamheter tillförmån för befolkningen från de områden i , som ännu ej uppnåttnationellt oberoende. För /74 beräknas preliminärt 30 milj. kr.för dessa ändamål. har och inlett ettsamarbete med OAU i syfte att identifiera möjliga åtgärder från FN:s sida föratt stödja den afrikanska befolkningen i de länder som är utsatta för kolonialtförtryck eller där rasåtskillnadspolitik tillämpas. Samarbetet har hittillsresulterat i att beslutat om ett antal konkreta utbildningsinsatser tillförmån för befrielserörelser. har planer på att genom lämnabistånd till en skola som MPLA avser öppna i Dolisie i . Också andrafackorgan planerar bistånd till befrielserörelser, har aktivt arbetat för att FN-systemet skallengagera sig för humanitärt bistånd till befrielserörelserna i södra ,Departementschefen noterar med tillfredsställelse att sä börjar ske. I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1973:278 av herrHermansson m. fl. (vpk) vari föreslås att anvisar 20 milj, kr. tillFRELIMO, 20 milj. kr, till PAIGC och 20 milj. kr. till MPLA (punkt 1), attriksdagen uttalar sig för ett upphävande av förmyndarprincipen rörandehumanitärt bistånd till förmån för en princip om villkorslöst stöd tillbefrielserörelserna (punkt 2), att hos regeringen hemställer om attden hos SIDA föreslår att avskaffa systemet med stipendier tillbefrielserörelsernas representanter till förmån för att låta rörelsernaanvända en del av de anslagna medlen att finansiera sinrepresentationsverksamhet (punkt 3), dels motionen 1973:1101 av herrarHelén (fp) och (), i vad avser hemställan att ger Kungl.Maj:t till känna vad i motionen anförs om stöd till befrielserörelser i SödraAfrika (punkt 11), att begär hos Kungl. Maj:t att den s, k.flyktingberedningen ges parlamentarisk representation (punkt 12). Som framhålls i propositionen harFN-systemet börjat engagera sig för humanitärt bistånd till befrielserörelsernai södra , Utskottet noterar att i de olika FN-organens styrelseraktivt verkar för att dessa organ skall lämna sådant stöd tillbefrielserörelserna som rekommenderats i generalförsamlingens resolutioner.Det är särskilt angeläget att vidga UNDP:s verksamhet på detta område. Gällande principer för svenskt humanitärt bistånd ochutbildningsstöd till befrielserörelser återfinns i statsutskottets utlåtande1969:62, Därav framgår att humanitärt stöd och utvecklingsstöd till afrikanskabefrielserörelser tillstyrks med beaktande av att utformningen av svensktstatligt stöd ej kan tillåtas komma i konflikt med den folkrättsliga regeln attej ingripa i en annan stats inre angelägenheter. En sådan konflikt behöver inteuppstå, sägs det i utlåtandet, i de fall då FN entydigt har tagit ställning motförtryck av folk som eftersträvar nationell frihet. Detta kan anses vara falletbeträffande , och de under överhöghet ståendeområdena i . I vad avser hjälp till apartheidpolitikens offer kan sådanhjälp motiveras bl. a. med FN:s uttryckliga fördömande av den sydafrikanskaapartheidpolitiken, I samma utlåtande påpekas att de speciellaförutsättningarna för stöd åt vissa befrielserörelser i inte gerunderlag för generella krav på statliga stödåtgärder till rörelser ochorganisationer vilka betecknas som nationella eller sociala befrielserörelser. I utlåtandet framhålls även att statligt humanitärtbistånd som genom Röda korset och därmed jämförliga hjälporganisationerförmedlas till olika befolkningsgrupper i länder vilka befinner sig iinbördeskrig inte synes möta betänkligheter från folkrättslig synpunkt. I motionen 1973:278 förordas delsen kraftig ökning till (), rörelsen förGuineas och Kap självständighet (PAIGC) och folkrörelsen förAngolas befrielse (MPLA). I motionen 1973:1101 uttalas kritik över att inget stödhittills utgått till (ANC, ) och attstödet till rörelser i och varit av så begränsadkaraktär. Vidare framförs argument för att bistånd bör lämnas inte blott tillMPLA utan även till nationalfronten för befrielse (FNLA). Utskottet konstaterar att det svenska stödet tillflyktingar från södra , till befrielserörelser och till offer förrasdiskrimineringspolitiken kontinuerligt har ökat.Utbetalningarna beräknas under innevarande budgetår uppgå till ca 21 milj. kr.Därav avser 14 milj. kr. humanitärt bistånd till befrielserörelser. Förutomtill FRELIMO, MPLA och PAIGC har bistånd utgått till African People'sUnion (ZAPU) och till (ANC). I fråga om FNLA har,enligt vad utskottet erfarit, biståndsmyndigheterna ännu inte fått någrainformationer som ändrar den bild som redovisades vid fjolårets riksdag (UU1972:6), nämligen att organisationen endast har begränsad verksamhet i Angolaoch att dess behov av förnödenheter för samhällsuppbyggnaden i befriadeområden bedöms som ringa. Ett samarbete har avtalats mellan MPLA och FNLA,men det är för tidigt att bedöma vad detta kommer att betyda för möjligheternaatt begagna FNLA som kanal för humanitärt bistånd till befolkningen i befriadedelar av . I motionen 1973:278 ställs yrkanden om ändrad utformningav stödet till de afrikanska befrielserörelserna. Motionens beskrivning av detnuvarande biståndets karaktär saknar grund. Förslaget till ändrade principerför biståndet avstyrkes, då det strider mot gällande, väl fungeranderiktlinjer. Med hänvisning till vad som har anförts avstyrkerutskottet motionerna 1973:278 och 1973:1101 i berörda delar. I motionen 1973:1101 hemställs att den s. k.flyktingberedningen ges parlamentarisk representation. Liknande motionsyrkandenhar avslagits av 1970, 1971 och riksdagar. I beredningen förstudiestöd och humanitärt bistånd till afrikanska flyktingar och nationellabefrielserörelser (flyktingberedningen) ingår representanter för olikaorganisationer och institutioner som har manifesterat intresse för och harerfarenheter av insatser på detta område. framhöll i sittutlåtande 1970:9 att beredningen fungerar på ett tillfredsställande sätt. Utskottet kan inte finna att några nya argumenttillkommit, som motiverar en utvidgning av flyktingberedningen och avstyrkerdärför motionen 1973:1101, såvitt nu är i fråga. Utskottet återkommer under punkten 21 (Bilateraltutvecklingssamarbete) till hemställan angående motionen 1973:278 i vad avsermedelsanvisning. 1, attriksdagen avslår motionen 1973:278 i vad avser villkoren för stöd till befrielserörelser samt stöd till dessarörelsers representanter i , 2. att riksdagenavslår motionen 1973:1101 i vad avser stödet tni befrielserörelser i södraAfrika, 3. att riksdagenavslår motionen 1973:1101 i vad avser flyktingberedningens sammansättning. Bidrag till enskilda organisationers hjälpverksamhet Propositionen (s. 44) SIDA beräknar ett ökatmedelsutrymme för bidrag till svenska enskilda organisationers humanitära ochutvecklingsfrämjande verksamhet, främst på utbildningens och den förebyggandehälsovårdens områden. Under /73 beräknas bidrag om ca 12 milj.kr. utgå till de enskilda organisationernas verksamhet. Bland nytillkomnaorganisationer befinner sig bl. a. fackföreningsrörelsen. För budgetåret1973/74 beräknar departementschefen att bidragsgivningen kommer att uppgå tillca 15 milj. kr.