bet · FW01NU3 · 1973-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkande nr 1973 NU 1973:3 betänkande i anledning av motion omskattemotsvarigheten för postbanken. I motionen 1973:812 av . (m) hemställs att skall "besluta 1. att vid beräknande av postbankens skattemotsvarighethänsyn även tages till utdebitering, 2. att en utredning tillsättes med uppgift att föreslåett system för ersättning till kommunerna för utebliven skatteintäkt". Gällande ordning och frågans tidigare behandling I samband med antagande av lag ompostbanken, vilken trädde i kraft , godkände avKungl. Maj.t föreslagna riktlinjer för bl. a. postbankens skyldigheter i frågaom avkastning och utgivande av skattemotsvarighet (prop. 1969:158, BaU1969:53). I propositionen (s. 45) erinrade chefen för finansdepartementetom att postbanken enligt gällande regler var befriad från skyldighet atterlägga inkomstskatt. För att det i möjligaste mån skulle skapaskonkurrenslikställighet mellan postbanken och övriga bankinstitut förordadesatt postbanken fortsättningsvis skulle till statsverket erlägga en motsvarighettill den statliga inkomstskatten. Skattemotsvarigheten borde vara avden redovisade vinsten, vilket motsvarade statsskatten för affärsbankerna.Postbanken borde däremot inte åläggas att betala inkomstskatt. Till grund för propositionen i denna del låg en avpoststyrelsen framlagd promemoria. Denna anknöt i vissa hänseenden till detförslag som framlagts i affärsverksutredningens betänkande (SOU 1968:45)"Affärsverken: Ekonomi, konkurrens och effektivitet. Del 1". Den avutredningen förordade utformningen av affärsverkens avkastningskrav innefattadebl. a. att affärsverken skulle till statsverket inleverera enskattemotsvarighet, avsedd att representera aktiebolagens statliga inkomstskatt.Skattemotsvarigheten skulle under rådande förhållanden beräknas såsom 40procent av redovisat överskott. I fråga om inkomstskatt anfördeaffärsverksutredningen att sådan erlades av vissa verk, medan andra verk genom särskildalagbestämmelser undantagits från skyldighet att erlägga dyUk skatt. Av dessaskäl hade utredningen ej funnit anledning att inkludera kommunala skatter vidberäkningen av skattekompensationen. I anledning av propositionen om postbanken väcktes motionermed begäran att skulle uttala att vid beräknande av postbankens 17 saml Nr 3 skattemotsvarighet hänsyn borde tagas även till kommunalutdebitering. anslöt sig till departementschefens uppfattningi frågan och avstyrkte motionerna. I en reservation av ,och moderata samlingspartiets representanter i utskottet yrkadesatt skattemotsvarigheten skulle bestämmas till , så att den komme attbättre svara mot den totala inkomstskattebelastning som åvilade övrigakreditinstitut. Reservanterna påtalade att departementschefen inte givit någonmotivering för sitt förslag att den kommunala inkomstskatten inte skullebeaktas. De föreslog också en utredning med sikte på ett system enligt vilketvederbörande kommuner skulle få del av de ytterligare medel som skulletillkomma dem om postbanken vore skattskyldig för sin rörelse. Vid ärendets behandling i kamrarna gjorde företrädare för utskottsmajoriteten- () i första kammaren (prot. 1969:43 s. 62) och () iandra kammaren (prot. 1969:43 s. 80) - vissa kompletterande uttalanden. Deerinrade om att postbanken enligt vad som framgick av propositionen hade ettstort nedskrivningsbehov, sammanhängande med bankens placeringsstruktur. Dettanedskrivningsbehov beräknades till ca 300 milj. kr. Senast den 1 januari 1975måste enligt den föreslagna lagen postbanken ha genom avsättningar avöverskottsmedel klarat detta nedskrivningsproblem och helst också genom överavskrivningarytterligare konsoliderat sin ställning. Härav följde att postbanken med allsannolikhet inte skulle kunna redovisa någon egentlig vinst under de fem förstaverksamhetsåren och troligen inte heller under de därefter närmast följande.Även om vanliga skatteregler vore direkt tillämpliga på postbanken skulle dennasålunda inte vara skyldig att betala någon skatt på sin rörelse. Vid angivnaförhållanden fann talesmännen det för tillfället vara meningslöst att diskuteraom motsvarighet till skatt skulle utgå eller inte. De sade sig hainhämtat att den närmare skattemässiga behandlingen av postbanken skulle tasupp i samband med att regeringen tog ställning till affärsverksutredningensförslag i fråga om de affärsdrivande verken. Detta ställningstagande avsågsföreligga före utgången av den femåriga övergångstid som skulle gällaför postbanken. Vid riksdag väcktes två likalydande motioner somvar identiska med den nu föreliggande. (BaU 1970:11) avstyrktemotionerna under hänvisning till vad som framkommit vid ärendets behandling1969; reservation till förmån för motionärernas yrkande avgavs av företrädareför samma partier som då. Likadana motioner vid1971 och riksdagar behandlades med enahanda utgång av näringsutskottet(NU 1971:4, 1972:4) och . Utskottet erinrade i sammanhanget om att enöversyn av företagsbeskattningen hade inletts. Den särställning som postbankenintar genom att motsvarighet till kommunalskatten inte påförs den medför, säger motionärerna, kon- kurrensfördelar gentemot andra kreditinstitut, vilketpåverkar dess möjlighet att öka sin marknadsandel. Förhållandet leder ocksåtill minskade skatteintäkter i de kommuner där postbanken är verksam. För attkonkurrenslikställighet skall uppnås föreslår motionärerna att postbankenpåförs en skattemotsvarighet uppgående till av vinsten. Härav bör -efter utredning rörande fördelningen - till berörda kommuner utbetalas den delsom kan beräknas avse kommunalskatt. Företagsskatteberedningen (Fi1970:77; ordförande: riksdagsman ) har i uppdrag att göra enöversyn av företagsbeskattningen m, m. I direktiven för beredningen uttalas attden nuvarande avdragsrätten för kommunala utskylder vid taxering av aktiebolagoch ekonomiska föreningar bör avskaffas såsom redan skett för fysiska personergenom skattereform. En viss samverkan mellan postbanken och Sverigeskreditbank förekommer. Formerna för ett utökat samarbete övervägs. De regler som gäller i fråga omskattemotsvarighet för postbanken motsvarar inte helt kravet påkonkurrenslikställighet mellan postbanken och övriga kreditinstitut. Vidriksdagsbehandlingen vart och ett av av motioner med sammainnebörd som den nu föreliggande har emellertid tydligt klargjorts att dettaförhållande saknar praktisk betydelse. På grund av storanedskrivningsbehov kan postbanken nämligen inte beräknas redovisa någon vinstförrän tidigast fr. o. m. . erhållna uppgifter bestyrkertill fullo detta. Det har också klargjorts att Kungl. Maj:t ämnar ta upp denskattemässiga behandlingen av postbanken till omprövning innan postbankensvinstsituation hinner ändras. Det närmare samarbete mellan postbanken ochSveriges kreditbank som övervägs kan redan tidigare komma att leda till enändring av postbankens företagsform som eliminerar problemet. Slutligen börpåpekas att den av motionärerna förordade ordningen bygger på skatteregler somavses bli reviderade . Med hänvisning till vad här sagts avstyrker utskottet attriksdagen nu beslutar om ändring av reglerna i fråga om postbankensskattemotsvarighet. attriksdagen avslår motionen 1973:812. Närvarande: herrar (), Regnéll (m), iGlömminge (c), i (s), i (fp), iStorfors (s), (), (), (), (), Wååg (s),Hovhammar (m), () och (). av herrar Regnéll (m), i Glömminge (c),i (fp), (), (), Hovhammar (m) och fruHambraeus (c), vilka anser att utskottets yttrande och hemställan bort haföljande lydelse: Anordningen med skattemotsvarighet för postbankenmotiveras av kravet på konkurrenslikställighet olika kreditinstitut emellan.Detta krav tillgodoses emellertid inte vid den nuvarande procentsatsen, vilkeninnebär att hänsyn tagits blott till den statliga inkomstskatten. Ett sådantförhållande är enligt utskottets mening inte godtagbart. Även om postbankentill följd av sitt stora nedskrivningsbehov inte kan förväntas redovisa någonvinst , anser utskottet att skattemotsvarigheten avprincipiella skäl vid nuvarande skatteregler och skattesatser bör beräknas till53 %, vilket skulle innebära att postbanken belastas i ungefär sammautsträckning som övriga kreditinstitut. I den mån företagsbeskattningen läggsom måste givetvis konsekvenserna härav dras även för postbankens del. Det ärockså angeläget att innan postbanken kan börja uppvisa vinståstadkomma en ordning som innebär att vederbörande kommuner får de intäkter somskulle tillfalla dem om postbanken hade skyldighet att erlägga kommunalskattför sin rörelse. En utredning i detta syfte bör således verkställas. att i anledning avmotionen 1973:812 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört rörande skattemotsvarigheten för postbanken. GOTAB 73 3211 S 1973