bet · FW01UbU19 · 1973-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1973 UbU 1973:19 betänkande i anledning av motion om ett forskningspolitiskt handlingsprogram. I motionen 1973: 1266 av m. fl. (c)hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att en parlamentarisk utredningtillsätts med uppgift att lägga fram förslag till ett forskningspolitiskt handlingsprogramsyftande till att a) förstärka insyn i forskningsverksamheten, b)utgöra grundval för övergripande beslut i vad gäller prioriteringoch dimensionering av forskningen, c) underlätta forskningsresultatensutnyttjande av ohka intressenter, d) eliminera studerandeantalet som grundvalför tilldelning av forskarresurser på olika institutioner samt e) underlättaoch stimulera den tvärvetenskapliga forskningen. Forskningen får allt större betydelse församhällets sociala, teknologiska och ekonomiska utveckling framhållermotionärerna. Genom utnyttjande av forskningsresultaten förändrassamhällsstrukturen och skapas förutsättningar för en förbättrad livsmiljö förmänniskorna. En för samhället utveckhngsfrämjande forskning är angelägen ochmåste stödjas. Det är vidare enligt motionärernas mening särskilt angeläget attden tvärvetenskapliga forskningen underlättas och stimuleras. En väsentligfråga är i vad mån ett litet land som skall inriktaforskningsinsatserna på begränsade områden för att där vara i främsta ledet. EnUgtmotionen är det nu svårt att få någon egentlig överblick överforskningsinsatserna på olika områden, vilket begränsar möjligheterna attbedöma om den förda forskningspohtiken är förenlig med samhällsintresset pålång sikt. Det framstår inte heller som klart om avvägningen mellan tekniskoch annan forskning är den mest lämpliga. Behovet av en aktivare prioritering ivad gäller forskningspolitiken och nödvändigheten av ökade möjligheter förriksdagen att få ett samlat grepp över forskningspolitiken motiverar enligtmotionärernas mening att en parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift attlägga fram förslag till ett forskningspolitiskt handlingsprogram. Utbildningsutskottetbehandlade vid riksdag i sitt betänkande 1971:31 ett antal motioner som hade ett gemensamt grundmotiv, nämligen angelägenhetenav att de totala forskningsresurserna inom landet utnyttjas så effektivt sommöjligt och att forskningsframsteg så snabbt som möjligt förs ut i näringslivoch förvaltning, så att man kan dra nytta av forskningsresultaten. Utskottetframhöll att forskningsråden spelat en stor roll i den statligaforskningspolitiken och måste förutsättas komma att även i fortsättningen varaett viktigt instrument för statsmakternas styrning av forskningsresurserna tillprioriterade områden. På förslag av utskottet gav som sin meningtill känna för Kungl, Maj:t att i första hand forskningsrådens sammansättningoch organisation i övrigt samt befogenheter och ställning i relation tillmyndigheter och andra instanser som har forskningsansvar borde utredas genomen parlamentariskt sammansatt utredning eller i annan ordning. Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallades sakkunniga förutredning rörande forskningsråden inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde (). De sakkunniga skall se över bl.a, forskningsrådens verksamhet, beslutsformer och sammansättning. Översynenskall omfatta även forskningsrådens befogenheter och ställning i relation tillbl. a. andra myndigheter och organ som har att planera, stödja eller bedrivaforskning samt den nuvarande gränsdragningen mellan forskningsråden. Därvidskall övervägas vilka för- och nackdelar som skulle vara förenade med en mersammanhållen rådsorganisation. De sakkunniga skall särskilt beakta desamordningsproblem, bl. a. i fråga om finansiering, som de s. k. storprojektenmedför, samt de problem för forskningsråden som är förknippade med behovet avtung utrustning. De skall även behandla frågan om rådens sammansättning ochdärvid överväga i vilka former företrädare för allmänna intressen bör medverkavid rådens avvägningar. Därutöver skall de sakkunniga pröva värdet av denvetenskapliga dokumentationsverksamhet som bedrivs samt skälen att förytterligare någon forskningssektor upprätta ett system för fortlöpanderegistering av pågående forskning och forskningsresultat. Granskningspromemoriaangående den av staten finansierade forskningsverksamheten Som led i den löpande förvaltningsrevisionriksdagens revisorer har att utföra har inom revisorernas kansli utarbetats engranskningspro-' memoria angående den av staten finansieradeforskningsverksamheten. Promemorian (nr 8/1972), med , har remitterats till ett antal myndigheter ochorganisationer för yttrande. I promemorian har gjorts en sammanfattning av idenna redovisade synpunkter och förslag. Sammanfattningen är intagen somkapitel fem i promemorian och som bilaga fogad till detta betänkande. Med anledning av det i motionen1973: 1266 framställda yrkandet om tillkallande av en parlamentarisktsammansatt utredning för utarbetande av ett forskningspolitiskthandlingsprogram bör erinras om att den svenska forskningspolitiken ochforskningsorganisationen vid upprepadetillfällen varit föremål för diskussion i . Utbildningsutskottetförordade vid riksdag i anledning av vissa då framfördamotionsyrkanden att i första hand forskningsrådens sammansättning ochorganisation i övrigt samt befogenheter och ställning i relation tillmyndigheter och andra instanser som har forskningsansvar utreddes genom enparlamentariskt sammansatt utredning eller i annan ordning. Under våren 1972tillkallades sju sakkunniga varav två riksdagsledamöter för att se överforskningsrådsorganisationen inom verksamhetsområde. Med hänsyn till att statens totala utgifter förforskningsändamål uppgår till betydande belopp har revisorer beslutatatt försöka fastställa utbytet av de statliga forskningsbidragen och att låtaundersöka de rutiner som tillämpas vid den fortlöpande bevakningen av destatliga forskningsmedlens användning. Inom revisorernas kansli har som framgårav det föregående utarbetats en granskningsprome-raoria med . Enligt beslut av revisorerna har promemorianremitterats till ett antal myndigheter och organisationer för yttrande. Efterremissbehandlingen avser revisorerna att ta slutlig ställning i ärendet. Såsom framgår av den i bilaga till detta betänkandeintagna sammanfattningen av promemorians synpunkter och förslag behandlas idenna bl, a, följande i motionen 1973: 1266 upptagna huvudfrågor, nämligen hurriksdagen skall kunna ges förbättrad information i forskningsfrågor och därmedbättre förutsättningar för en samlad överblick vid bedömningen av statensinsatser på forskningsområdet, hur man bättre skall kunna dra nytta avforskningsresultaten liksom också frågor beträffande den tvärvetenskapligaforskningen. Däremot synes promemorian inte behandla den i motionen diskuteradefrågan om forskningsresursernas beroende av tillströmningen av studerande. Beträffande sistnämnda fråga vill utskottet erinra om atti propositionen 1973: 1 (s. 320) har föredragande statsrådet framhållit inte kan räkna med att det skall vara möjligt att låta enbart tillströmningenav studerande bestämma omfattningen av de resurser som skall ställas tillförfogande för forskarutbildningen, varför man bör anpassa nyintagningen tillforskarutbildning så att antalet studerande bringas i rimlig proportion till detillgängliga resurserna. har inte funnit anledning till erinran motvad föredragande statsrådet sålunda anfört (UbU 1973: 8, rskr 1973: 105). 1* 1973. Vad därefter gäller motionen i övrigt kommerfrågorna att bli ytterligare belysta genom den pågående remissbehandlingen avförutnämnda granskningspromemoria. Med hänsyn härtill och till det Snom forskningsrådsutredningenpågående arbetet bör enligt utskottets mening inte i anledning avmotionen 1973: 1266 föreslå någon ny utredning. Utskottet anser sålunda attriksdagen bör avslå motionen. att avslårmotionen 1973: 1266. Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s), (), iStaffanstorp (c), (), (), i (s),Nordstrandh (m), Elmstedt (c), i (s), (), herrJohansson i Skärstad (c), (), herrar i (vpk),() och i (s). avherrar (), i (c). (), Nordstrandh(m), Elmstedt (c), i Skärstad (c) och () som anser attutskottets yttrande och hemställan bort ha följande lydelse: Samhälletsinsatser på forsknings- och utvecklingsområdet har i betydande omfattning ökatunder . 19601970 beräknas de statligautgifterna ha ökat tre å fyra gånger snabbare än tillväxten ibruttonationalprodukten. De totala stathga utgifterna för forskning ochutvecklingsarbete uppges i motionen 1973: 1266 för /71 till ca 1400 milj. kr. av en total nationell forskningsbudget på ca 2 500 milj. kr.Yrkandet i nämnda motion måste prövas mot bakgrund av statens totala utgifter förforskningsändamål och forskningens betydelse för samhällsutvecklingen. Innevarandebudgetår uppgår anslagen till forskningsråden inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde till sammanlagt drygt 142 milj. kr. Även om denna satsning ioch för sig är betydande ger beloppets storlek en antydan om begränsningen avdet uppdrag som lämnats forskningsrådsutredningen enligt Kungl. Maj:tsbemyndigande , då utredningsuppdraget är begränsat att avseforskningsråden inom verksamhetsområde. Inom revisorers kansli har utarbetats engranskningspromemoria med . Enligtbeslut av revisorerna har promemorian remitterats till ett antal myndigheteroch organisationer för yttrande. Granskningspromemorianoch motionen 1973: 1266 visar båda att väsentliga prioriterings- ochinsynsfrågor är olösta. Forskningsberedningen har inte uppfj']ltställda förväntningar, och underlagen för beslut om anvisande avmedel för olika forskningsaktiviteter presenteras på ett sådant sätt att ensamlad bedömning och prioritering inte är möjlig. Utskottet kan även i övrigtansluta sig till de uppfattningar som framförts i motionen och anser i likhetmed motionärerna att tiden nu är inne att genom en utredning med bred parlamentariskförankring arbeta fram ett forskningspolitiskt handlingsprogram i enlighet medvad som förordats i motionen 1973: 1266. Utskottet vill för sin del förordaatt den sittande forskningsrådsutredningen får vidgade direktiv och i sambanddärmed ökat parlamentariskt inslag. Utskottetföreslår att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetsålunda anfört i anledning av motionen 1973: 1266. att som sin mening ger Kungl. Maj:t tillkänna vad utskottet i anledning av motionen 1973: 1266 anfört beträffandeparlamentarisk utredning för utarbetande av ett forskningspolitiskthandlingsprogram. Bilaga till UbU 1973: 19 revisorers granskningspromemoria angående denav staten finansierade forskningsverksamheten (nr 8/1972) Sammanfattning av s y n p u n k t e r o c h förslag I satsades ca 2 500milj. på forskning och utvecklingsarbete. Av detta belopp beräknas statenha anvisat drygt hälften, ca 1400 milj, kr. av utgifternapå den statliga driftbudgeten /71 avsåg FoU-ändamål, Med hänsyntill att så betydande belopp av statens utgifter går till forskning ochutvecklingsarbete har revisorer beslutat att försöka fastställautbytet av de statliga finansiella bidragen till forskningsverksamhet och attundersöka de rutiner som tillämpas vid den fortlöpande bevakningen avforskningsmedlens användning. För detta syfte har som underlag genomförts en meraallmän kartläggning av förhållandena avseende den statligt finansieradeforskningsverksamheten. Utredningsarbetet, som påbörjades , bygger ihuvudsak på en större enkät till FoU-organ med anslagsfördelande och forskningsutförandeuppgifter, på en serie intervjuer med forskare och forskningsadministratörersamt på litteratur, artiklar o. d. som berör de aktuella frågorna. Utredningen har koncentrerats till följande huvudavsnittav forskningsverksamheten: långsiktigplanering, forskningsbehov och förnyelse, redovisning,bevakning och värdering, Utredningen har till följd av forskningsområdets storlekoch komplexitet måst begränsas till en översiktlig analys. Den har ej gettanledning till andra slutsatser än att den svenska forskningen ligger i nivåmed forskningen i andra jämförbara länder i vad avser kvalitet ochproduktivitet. På grundval av de iakttagelser som gjorts underutredningsarbetet framläggs dock i det följande vissa förslag, vilka rörfrågorna om planering, redovisning, bevakning, värdering och organisation inomområdet för den statligt finansierade forskningen, I betydande utsträckning hardessa förslag en principiell innebörd och räckvidd, och de synes därför börabli föremål för närmare överväganden och detaljprövning, innan beslut fattas omkonkreta åtgärder. I somliga fall torde de aktualiserade problemen komma attuppmärksammas av nu arbetande utredningar. iförsta hand av forskningsrådsutredningen, vilken tillsattes vid en tidpunktnär den förevarande undersökningen var till sina grundläggande delar i huvudsakslutförd. För en stor del av forskningsresultaten saknasmarknadsmässig efterfrågan. Detta motiverar att särskild uppmärksamhet ägnasåt behovsinventering, förnyelse, målformulering och annan planeringsverksamhetför forskningen, såväl på övergripande nivå som på sektorsnivå och lokal nivå.När det gäller verksamhetsplaneringen, som i stor utsträckning avserresursanskaffning, saknas ofta både faktaunderlag och organisatoriskaförutsättningar för en effektiv resursplanering, Ienlighet med vad som anförts i det föregående synes under förevarande avsnittföljande förslag böra tas upp till närmare prövning. I linje med de tankegångar somframförts av arbetsgruppen för framtidsforskning bör de svenskaforskningsbehoven kartläggas. En sådan kartläggning, baserad på en långsiktig,rullande planering av samhällsverksamheten, bör kunna tjäna som underlag förplanering av de statliga forskningsresursernas inriktning och fördelning. Kartläggningenbör utföras för respektive samhällssektorer av särskilt tillsatta kommittéeroch arbetsgrupper. Som ett led i kartläggningen avforskningsbehovet inom olika forskningsorgan bör ingå en prövning av pågående,fleråriga forskningsprojekt för utmönstring av mindre angelägna projekt iförhållande till nya projekt. Forskningens förnyelse bör ägnas ökad uppmärksamhetoch särskilda åtgärder bör vidtas för att främja denna, både vid planeringenoch vid resursfördelningen, För att minska riskerna föronödigt dubbelarbete inom forskningen bör informationen om genomförd, pågåendeoch planerad forskning förbättras dels genom att skyldighet införs förföreståndare för forskning.sinstitutioner att låta sammanställa förteckningaröver planerade, pågående och slutförda FoU-projekt, dels genom förbättradallmän information och dokumentation avseende FoU, såsom föreslås underavsnittet redovisning och bevakning. Se vidare punkt B 4, På grundval av ovannämndakartläggning av forskningsbehoven bör såvitt möjligt fastställas till vilkamålområden den statsfinansierade FoU-verksamheten främst bör koncentreras.Detta bör gälla såväl den totala statliga FoU-insatsen somgrundforskningsinsatsen, Forskningsverksamheten påuniversitetens institutioner bör allmänt planeras med en högre grad avmålinriktning, t. ex. genom upprättande av forskningsprogram med uppgifter omforskningsinriktning och problemområden samt verksamhetsplan. Åtgärder bör vidtas för att mereffektivt utnyttja det ökade antalet forskare, vilket främst är en följd avuniversitetsutbildningens utbyggnad. Redovisningen av resursernasanvändning på huvudändamålen forskning och utbildning vid universitet ochhögskolor bör förbättras, så att den kan tjäna som underlag för en förbättradplanering och anpassning av universitetens basorganisation till forskningensbehov. Moderna system förprojektplanering bör i möjligaste mån tillämpas vid universitetsforskningensverksamhetsplanering. Anvisningar bör utarbetas för projektplanering avseendeforskningsrådsanslag, varjämte utbildning i projektplanering ochprojektadministration bör införas som en särskild del av forskarutbildningen. Den nuvarande organisationenför resursanskaffning till universitet och högskolor, som för närvarandehandläggs av flera centrala organ, bör ses över för en eventuelldecentralisering av hithörande funktioner, såsom närmare föreslås i detföljande. Se vidare punkt D 4. Forskningsverksamhet finansieras ofta med statligamedel via olika kanaler, direkt och indirekt. Verksamhet som finansierasindirekt, t. ex. via forskningsråden, redovisas och bevakas främst genomrapporter. Bestämmelserna för redovisning och bevakning samt tillämpningen avdessa bestämmelser varierar mellan olika anslagsfördelande organ. Enhetligabestämmelser saknas för forskningsrådens redogörelser till Kungl. Maj:t.Forskningsstatistik ingår ej i det svenska ordinarie statistikprogrammet.Rådande system för spridningen av vetenskaplig information uppvisar vissa'brister. Organisationen och rutinerna för bevakningen av de statligaforskningsmedlens användning synes ej helt tillfredsställande. Arbetet inomforskningsråd och andra anslagsfördelande organ synes huvudsakligen omfattahandläggning av ansökningar om anslag och endast i jämförelsevis litenutsträckning bedömning av forskningsresultat i förhållande till kostnaderna, Ienlighet med vad som anförts i det föregående synes under förevarande avsnittföljande förslag böra tas upp till närmare prövning, 1, Såvitt möjligt mer enhetliga regler, eventuellti form av standard kontrakt, bör utarbetas och fastställas för statliga forskningsanslag i vad avser villkor för utnyttjande, redovisning av ianspråktagna resurser och uppnådda forskningsresultat. Därmed kan redovisnings arbetet för forskare och organ som använder eller förvaltar forsk ningsmedel från olika statliga källor underlättas. Enhetliga bestämmelser bör införas beträffandeanslagsfördelande organs årsredovisning till Kungl. Maj:t i vad avser innehåll, sta tistik, ämnesområdesklassificering m. m. och tidpunkt för ingivande av redovisningen. Därmed skulle redovisningens informationsvärde och betydelse för bedömning av forskningsinsatser och forsknings utbyte ökas och kunna läggas till grund för en århg, till ställd berättelse. Statistik överforskningsverksamheten i , både den totala och den som finansieras medstatsmedel, bör sammanställas, åtminstone tar del iinternationell FoU-rapportering. Denna uppgift bör ingå i den ordinariestatistikproduktionen. Organisationen för vetenskapliginformation och dokumentation bör ses över för att nå bättre effektivitet ochfå till stånd mera enhetliga system på detta område. Det synes önskvärt attöversynen görs i samverkan på nordisk eller vidare internationell nivå. Mer enhetliga och preciseradedispositionsvillkor bör införas för statliga forskningsanslag. Förflerårsanslag bör kontroll av anslagens användning göras minst en gång . Organisationen och rutinernaför bevakningen av de stathga forskningsmedlens användning bör ses över.Därvid bör prövas bl. a. ansvarsfördelningen mellan forskningsråd ochuniversitet för bevakningen av forskningsrådsmedlen, formerna föruniversitetens ADB-redovisning till forskningsråd m. fl. anslagsfördelandeorgan samt formerna för den ömsesidiga informationen mellan anslagsfördelandeorgan, forskare, vetenskapliga institutioner och forskningsavnämare. Arbetet i forskningsråden börutvidgas från att huvudsakligen avse fördelning av forskningsmedel till att istörre utsträckning omfatta granskning av forskningsresultat och bedömning avdem i förhållande till kostnaderna. Det är sällan möjligt att mäta avkastningen avenskilda forskningsprojekt och ange den i monetära termer. Förgrundforskningsprojekt är det omöjhgt. tvingas man begränsa sig till attvärdera forskningsresultat, värdera dem i förhållande till uppsatta mål ochinsatta resurser. En sådan värdering kan göras efter både inomvetenskapliga ochutomvetenskapliga kriterier. Inomvetenskaplig värdering görs ,utomvetenskaplig värdering mera sällan. Behovet av värdering av forskning harökat, vilket inte minst sammanhänger med det ökade antalet storprojekt. Normeroch underlag för värdering av forskningsresultat saknas i stor utsträckning.Underlag för en bedömning av den statliga forskningsinsatsen saknas också. Avjämförelser med utlandet och i tiden kan dock utläsas att FoU-verksamheten iSverige i förhållande till tillgängliga resurser ungefär ligger i nivå medden i utvecklingsmässigt jämförbara länder. har desvenska FoU-insatser som tar form av patent i stagnerat på en iförhållande ungefär oförändrad nivå. Ienlighet med vad som anförts i det föregående synes under förevarande avsnittföljande förslag böra tas upp till närmare prövning. Ökad uppmärksamhetbör ägnas frågan om mätning och värdering av forskningskostnader och forskningsresultat. FoU-verksamhet från annan verksamhet med hänsyn bådetill kvantitet och kvalitet bör göras utifrån enhetliga definitioner förforskningsverksamhet, exempelvis OECD-definitionerna, Pågåendeverksamhet för att utforma system som innefattar metoder och kriterier förmätning och värdering av forskningsprestationer, t, ex. inom styrelsen förteknisk utveckling, är av väsentlig betydelse för planeringen och värderingenav forskningen och bör därför föras vidare, helst med anknytning tillmotsvarande arbete på nordisk eller på vidare internationell nivå. Ökaduppmärksamhet bör ägnas frågan om forskarvärdering och förväntadeforskningsresultat vid avgörande om resurstilldelning till storprojekt,exempelvis genom införande av någon form av sakkunnigförfarande, eftersomsådana projekt ofta påverkar anslagsramen för forskningsrådsprojekten ochbeträffande utbytet är mycket beroende av den arbetande forskargruppenskompetens. I syfte attförbättra möjligheterna att få tillförlitliga sammanfattande mått på utbytet avden svenska forskningsverksamheten bör utredas vilka kvantitativa uppgifter(antal vetenskapliga artiklar, patentansökningar etc.) som kan tjäna dettasyfte och vilka sammanställningar av sådana uppgifter som erfordras. En samlad överblick och bedömningav forskningsverksamheten, som är en förutsättning för en i möjligaste månrationell avvägning av de statliga resurserna till FoU-området, föreliggerknappast med rådande statliga organisation för handläggning avforskningsfrågorna. En på vissa områden långt driven centralisering avresursanskaffningen till universitet och högskolor synes medföra lägreeffektivitet än den som skulle kunna uppnås om dessa funktioner låg på lokalnivå. Vissa möjligheter synes föreligga att genom organisatoriska förändringaröka effektiviteten inom universitetsforskningen och samhällets utbyte av denna. I enlighetmed vad som anförts i det föregående synes under förevarande avsnitt följandeförslag böra tas upp till närmare prövning, 1. Som ett medel att ge riksdagenförbättrad information i forskningsfrågor och därmed bättre förutsättningarför en samlad överblick vid bedömningen av statens insatser påforskningsområdet bör övervägas om ett forum skall inrättas för närmaresamarbete mellan forskningen och . En lösning är att hos riksdageninrätta en motsvarighet till den till Kungl. Maj:t knutna forskningsberedningen.Man kan t. ex. också ombilda forskningsberedningen till ett gemensamtrådgivande organ i forskningsfrågor för Kungl. Maj:t och eller geSällskapet och Forskare en fastare organisation.I sammanhanget må erinras om rekommendationer om inrättande avsamarbetsorgan på detta område. Den nuvarandesamarbetsdelegationen för forskningsråden bör ersättas med en delegation förgrundforskningsfrågor m. m,, med uppgift att som samordningsorgan, främst förgrundforskningsråden, handlägga ärenden som forskningsplanering, redovisning,bevakning och värdering av forskningsresultat och forskningsverksamhet, statistik-,informations- och dokumentationsfrågor m. m. bör även tilldelas uppgiften att främja den tekniskagrundforskningen, som inte har någon naturhg anslagsgivare, då styrelsenför teknisk utveckling numera fått till uppgift att uteslutande främjatillämpad forskning och utvecklingsarbete m. m. Universiteten och högskolornabör få ett ökat inflytande på resursanskaffningen för sin verksamhet, särskilti vad avser lokaler och utrustning. Det kan erinras om att riksrevisionsverketi en revisionsrapport föreslagit en översyn av funktionerför resursanskaffning.