bet · FW01KU45 · 1973-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1973 KU 1973:45 betänkande med anledning av motionom vidgad länsdemokrati. 1 motionen 1973:965 av . (c) hemställs "att hemställer hos Kungl. Maj:t attmotionen överlämnas tih länsberedningen för att beaktas i dess arbete". Allmänt framhåller motionärema att frågor om en fördjupaddemokrati genom ökad insyn, vidgat medinflytande för de enskilda människornaoch förstärkt lekmannastyre inom förvaltningen alltmer trängt iförgrunden för den politiska debatten. Kraven i denna riktning får enligtmotionärerna ses som en naturlig följd av samhällets aUtmer invecklade strukturoch de starka centraliserings- och byråkratise-ringstendenser som gör siggähande. Ett positivt gensvar på dessa krav förutsätter delvis djupgåendeförändringar i samhällsuppbyggnaden. Det är enhgt motionärema ofrånkomligt attdessa reformer i stor utsträckning måste inriktas på en förstärkning av denkommunala självstyrelsen på dess båda nivåer, den lokala och den regionala.Särskht naturligt har det varit för , som betraktar ettdecentraliserat samhälle som ett riktmärke för sina politiska strävanden, attvärna om den kommunala självstyrelsen, vhken utgör den verkligadecentraliseringen i vårt samhälls-hv. Motionärema erinrar om att krav påväsenthg utbyggnad av den folkhga självstyrelsen på det regionala planet harrests från centerhåU . Dessa strävanden mötte till enbörjan ett positivt intresse. har emellertid utvecklingenenligt motionärema tenderat att gå i motsatt riktning, varför det ärofrånkom-hgt att upprepa de grundläggande kraven. I motionen diskuteras ianslutning till dessa ahmänna synpunkter en rad frågor om samhällsarbetet påregional nivå. a. erinras om att hemställde hos Kungl.Maj:t att länsberedningens arbete skuhe inriktas på vidgad länsdemokrati. Beträffande motionens innehåll i övrigt hänvisas thl dentryckta texten. Frågans tidigare behandling m. m. Länsberedningen tillkallades den 20mars 1970 (C 1970:28) för beredning av vissa frågor rörande den regionalasamhähsförvaltningens uppgifter och organisation. 1 utskottets betänkande (KU1971:26) över motioner vid riksdag angående inriktningen avlänsberedningens utredningsarbete lämnas en utförhg redogörelse för det omfattande utredningsarbete som ahtsedan slutet av 1950-taIet pågåttbeträffande den regionala samhähsförvaltningens uppbyggnad. I betänkandet redogörsvidare för länsberedningens direktiv och riksdagsbeslut omriktlinjer för en partieh omorganisation av den statliga länsförvaltningen.Motionerna som gick ut på att länsberedningens arbete borde inriktas på enutbyggnad av landstingen till regionala självstyrelseorgan med ansvar för bl.a. den regionala samhähsplaneringen avstyrktes av utskottet. Reservation avgavsav fem ledamöter (3 c, 2 fp). Frågan om inriktningen av länsberedningens arbete togsånyo upp vid riksdag i anledning av motionema 1972:70 av . (c) och 1972:166 av m. fl. (fp). I sittbetänkande KU 1972:8 anförde utskottet följande: Sedan slutet av 1950-taIet harfrågor om den regionala samhällsförvaltningens organisation och uppgiftergjorts thl föremål för ett omfattande utredningsarbete. Därvid har framkommittvå skilda huvudhnjer. Gemensamt för båda är att de syftar till ökadsamordning i samhällsarbetet på den regionala nivån. Enhgt den ena huvudlinjenskall detta ske med bibehåhande i huvudsak av den nuvarande ansvarsfördelningenmellan stat och kommun. Denna linje representeras av de thl varandra anpassadeförslag som 1967 framlagts av länsförvaltnings-, landskontors- ochlänstndelningsutredningarna. Enligt den andra huvudlinjen, som hgger till gmndför länsdemokratiutredningens förslag 1968, skah regionalaförvalt-lungsuppgifter i stor utsträckning bl. a. såvitt gäller den regionalasamhällsplaneringen - överföras från statliga organ tih landstingen. Remissbehandlingen av de olika förslagen gav vid handenatt uppfattningen om vhken huvudhnje som borde följas var i hög gradsplittrad. Flertalet remissinstanser var emellertid ense om att behov förelågav en samlad bedömning av de ohka förslagen i form av fortsatt utredningsarbete.För detta tillkallades 1970 en särskild parlamentariskt sammansatt utredning,den s. k. länsberedningen, vars arbete nu pågår. Vid 1970 och riksdagar avslogs på utskottetshemstähan motioner, vari begärdes att skuhe ta ställning till förmånför länsdemokratiutredningens förslag. Detta skedde med den motiveringen attlänsberedningens arbete inte borde föregripas. Förevarande motioner aktualiserar ånyo spörsmålet om ettomedelbart ställningstagande från sida thl frågor som övervägs avlänsberedningen. 1 motionen 1972:166 begärs sålunda att länsberedningensarbete skah inriktas på en utbyggnad av landstingen tih regionalasjälvstyrelseorgan med ansvar för bl. a. samhällsplaneringen. Yrkandet imotionen 1972:70 avser ett uttryckhgt uppdrag tih länsberedningen att"även" utarbeta ett länsdemokratiskt alternativ och genomföra därförerforderliga specialutredningar, bl. a. om förhållandet mehan primärkommuneroch landsting i ett sådant altemativ. Bakgrunden tih sistnämnda yrkande ärenligt motionärerna det angelägna i att positiva åtgärder vidtas för att stärkaden folkliga självstyrelsen som ett led i en strävan mot ett decentrahseratsamhälle. Som utskottet uttalade är hithörande frågor avsådan vikt och svårighetsgrad att de bör noggrant övervägas innan beslutfattas. Ett väsentligt led häri är länsberedningens utredning och bedömning.Ett bifall tUI yrkandet i motionen 1972:166 att länsberedningens arbeteinriktas på en utbyggnad av landstingen thl regionala självstyrelseorgan skulleinnebära att beredningens arbete i allt väsentligt föregrips. kan utskottet inte heller tillstyrka. Även yrkandet imotionen 1972:70 är i motiveringen uppbyggt på ställningstagande till förmänför den ena av de två huvudhnjer som skall utredas vidare genomlänsberedningens försorg, nämligen länsdemokratiutredningens förslag. Medhänsyn härtill synes också ett bifall thl denna motion innefatta ettföregripande och en bindning av länsberedningens arbete, som utskottet inte ärberett att förorda. På grund av det anförda avstyrker utskottet förevarandebåda motionsyrkanden. I motionen 1972:166 begärs vidare att iStockholm som ett försök med tillämpad länsdemokrati ges samordningsansvaretför den regionala planeringen. Ett bifall thl yrkandet skulle innebära en genomgripandeändring av nuvarande ansvarsfördelning mellan stat och kommun inomStockholmsregionen. Utskottet kan inte tihstyrka detta under pågående beredningav den principiella huvudfrågan om ansvarsfördelningen mellan stat och kommun.Utskottet avstyrker därför ifrågavarande motionsyrkande. 1 en reservation (3 c, 2 fp, 2 m)hemstähdes att i anledning av motionerna skulle begära hos Kungl.Maj:t att länsberedningen får i uppdrag att inrikta utredningsarbetet på enutbyggnad av landstingen tih regionala självstyrelseorgan med ansvar för bl. a.den regionala samhällsplaneringen. Tih stöd för sin hemstähan anfördereservanterna bl. a. följande: Samhällsverksamheten på länsplanethar fått allt större omfattning, och det är tydligt att dennautveckling kommer att fortsätta. Huvudparten av de nytUlkomna uppgifternaåvilar emellertid statliga förvaltningsorgan, främst länsstyrelserna. Detta ärenligt utskottets mening ingen tillfredsställande ordning. Det framstår somalltmer angeläget att säkerställa ett mera omfattande folkligt inflytande överde viktiga frågor som mäste lösas pä regional nivå. De nuvarande folkvalda organen på länsnivå, landstingen,har redan nu viktiga men begränsade uppgifter. Det är naturligt att byggavidare på den tradition av folklig självstyrelse som landstingen representerar.Landstingen bör således utvecklas till regionala självstyrelseorgan, vilka iomfattande utsträckning får överta uppgifter som handhas av länsstyrelserna.Till landstingen bör också kunna decentraliseras uppgifter från de centralaämbetsverken. Med landstingen som dominerande styrelseorgan på den regionalanivån uppnår man, att regionen får en mera enhetlig ledning, att de viktigaplaneringsfunktionerna kan samordnas och att de avgörande besluten kommer attfattas av folkvalda lekmän, som är direkt ansvariga inför regionens befolkning.Det är således ur ohka aspekter synnerligen angeläget, att kravet på en vidgadlänsdemokrati realiseras och att det pågående utredningsarbetet inriktas på attfå fram förslag som möjhggör detta. biföh reservationen (RD 1972:36, rskr 1972:24). Enhgt statsrådsprotokoll den 5 maj1972 (Knr 31) avlät Kungl. Maj:t följande skrivelse till länsberedningen; I skrivelse harriksdagen anmält att den i anledning av vissa motioner om vidgad länsdemokratibeslutat hemstäha hos Kungl. Maj:t att länsberedningen får i uppdrag attinrikta utredningsarbetet på en utbyggnad av landstingen till regionalasjälvstyrelseorgan med ansvar a. den regionala samhällsplaneringen. Av handlingarna framgår att beslutet grundats på deförslag som länsdemokratiutredningen avgivit i sitt betänkande"Förvaltning och folkstyre" (SOU 1968:47). Under erinran om att länsberedningen enligt sina direktivhar att pröva de principförslag som länsdemokratiutredningen framlagt,överlämnar Kungl. Maj:t skrivelse thl beredningen. Frågor om länsdemokratinaktuahserades vid riksdag även i samband med behandlingen avpropositionen 1972:111 angående regional utveckling och hushållning med markoch vatten. 1 motionen 1972:1812 av m. fl. (c) hemställdes bl. a.att vid behandlingen av propositionen måtte uttala att den regionalautveckhngs-planeringen skall handhas av länskommunalt organ samt hemställa hosKungl. Maj:t om att i bl. a. detta syfte förslag thl länsdemokratireformsnarast möjligt föreläggs . Utskottet (CU 1972:35) hemstähde attriksdagen skulle avslå motionen. 1 en reservation (3 c, 2 fp, 2 m) yrkades att riksdagenmed anledning av motionen 1972:1812 skuhe ge Kungl. Maj:t tih känna att detenligt utskottets mening var viktigt att länsberedningens arbete i dettaavseende sker skyndsamt för att förslag om länsdemokrati skall kunnaföreläggas . Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottets förslag. Regeringens åtgärder i anledning avden ovannämnda riksdagsskrivelsen 1972:24 angående inriktningen avlänsberedningens arbete diskuterades i en frågedebatt i den 9november 1972. a. rörde debatten frågan huruvida regeringens behandhng avriksdagsskrivelsen i fråga var förenlig med god parlamentarisk praxis.Beträffande de synpunkter som framfördes i denna debatt hänvisas tillriksdagsprotokollet (RD 1972:113 s. 17 ff.). Frågan togs vidare upp avkonstitutionsutskottet i betänkandet 1973:20 med anledning av granskning avstatsrådens ämbetsutövning och regeringsärendenas handläggning. Utskotteterinrade i sitt yttrande om att Kungl. Maj:t överlämnat riksdagsskrivelsen thllänstieredningen under erinran om att beredningen enligt sina direktiv har attpröva de principförslag som länsdemokratiutredningen framlagt samt anförde: Detta innebär enhgt utskottet attden av aktualiserade frågan blir föremål för en förutsättningslösprövning i samband med utredningens överväganden angående arbetsfördelningenmehan staten och kommunerna. Det har emellertid gjorts gähande att Kungl. Maj:tgenom att ej uttryckligen uppdra åt länsberedningen att ge sitt arbete deninriktning begärt skulle ha åsidosatt en viktig princip i detparlamentariska systemet. I denna del vhl utskottet thl en början erinra om attutskottet i flera sammanhang framhåhit vikten av att Kungl. Maj:t respekterarriksdagens viheyttringar och i möjhgaste mån effektuerar utredningsönskemålfrån . Arbetet inom offentUga utredningar betraktas traditionehtsom ett led i beredandet av regeringsärendena. regel thl att efter remissbehandling utgöra underlag fören proposition till . Den slutliga prövningen i sådana ärenden ärsåledes en uppgift för . På regeringen ankommer att underparlamentariskt ansvar bereda ärendet i den utsträckning som erfordras.Riksdagsuttalanden om viss inriktning av arbetet i en pågående utredning fårdärför enligt utskottet självfallet inte leda till att de frågor regeringenanser bör prövas inte bhr utredda. Följaktligen måste alltid regeringen hamöjlighet att låta utredningen pröva alla de synpunkter som regeringen självbedömer som nödvändiga för att kunna bedriva sitt propositionsarbete. Med hänsyn thl det anförda finner utskottet att de i dennu aktuella riksdagsskrivelsen uttyckta önskemålen från sida blivitthlbör-hgen beaktade genom de åtgärder som vidtagits av regeringen. I en reservation (3 c, 2 fp, 2 m) anfördes föhande: Det är enhgt utskottets meningangeläget att viheyttringar blir vederbörligen beaktade avregeringen. Detta gäller även riksdagsbeslut som innebär krav på utredning avangivna frågor eller krav på ändrad inriktning av sittande utredningars arbete. beslöt hemstäha hos Kungl. Maj:tatt länsberedningens arbete skulle inriktas på "en utbyggnad avlandstingen till regionala självstyrelseorgan med ansvar för bl. a. denregionala samhällsplaneringen". Detta beslut innebar krav på enbetydelsefull precisering av länsberedningens arbetsuppgifter. Av regeringens skrivelse till länsberedningen den 5 maj1972 och av civilminister svar på enkla frågor i riksdagenden framgår, att regeringen inte ansett sig böra efterkommariksdagens beslut i den här berörda frågan. Utskottet ger detta tillkänna och vhl understryka det principiellt betydelsefuha i att regeringeni en demokratisk och parlamentarisk stat alltid söker handla så attfolkrepresentationens önskemål förverkligas. godkände utskottets yttrande. Frågan om inriktningen av detutredningsarbete rörande den regionala samhällsförvaltningens uppgifter ochorganisation som pågår inom länsberedningen har i ohka sammanhang diskuterats iriksdagen . Enhgt sina direktiv har beredningen att göra ensamlad bedömning av förslag som tidigare lagts fram av en rad offentliga utredningarpå detta område. Utskottet har inhämtat att länsberedningen räknar med attkunna framlägga ett principbetänkande . Vidare har utskottet erfaritatt även inom pågår utredning beträffandelandstingens ställning och uppgifter. Resultatet av detta arbete beräknasföreligga omkring . Enhgt utskottet bör länsberedningens arbete, vilket somnyss framgått beräknas bh redovisat i ett principbetänkande , inteföregripas genom några uttalanden nu från sida angående denregionala samhällsförvaltningens framtida uppbyggnad. inte tillstyrka bifall thl motionenutan hemstäher att avslår motionen 1973:965. Närvarande: herrar i (s).Henningsson (s), (), (), (), iStockholm* (s), i Eskhstuna (s), i (c), (), i (s). Fiskesjö (c), Mohn (fp), Wictorsson (s), iEdane (s) och Whkman* (m). * Ej närvarande vid justeringen. av herrar (), (), (),i (c), Fiskesjö (c), () och (), vilka ansettatt utskottets yttrande och hemstähan bort ha följande lydelse: Äv den ovan lämnade redovisningenframgår att frågan om den regionala självstyrelsens omfattning och organisationsedan länge varit föremål för utredning och debatt. En huvudfråga i debatten har varitinriktningen av det utredningsarbete som bedrivs av länsberedningen. Utskottet erinrar om att beslötatt hos Kungl. Maj:t begära att länsberedningen skulle få i uppdrag att inriktautredningsarbetet på en utbyggnad av landstingen tih regionala självstyrelseorganmed ansvar för bl. a. den regionala samhällsplaneringen. Enligt vad som framkommit har regeringen inte efterkommitriksdagens beslut. Länsberedningens direktiv kvarstår oförändrade ochutredningsarbetet har inte fått den inriktning som angett. Utskottet finner det ur principieU synpunktanmärkningsvärt och ur saklig synpunkt synnerligen otillfredsställande att riksdagensbeslut inte fuhföhdes. Frågan har genom den förevarandemotionen ånyo aktualiserats. Det är enhgt utskottet i hög grad angeläget attden inriktning av länsberedningens arbete som genom nämnda beslutförordat förverkhgas. 1 annat fah kommer realiserandet av den alltmernödvändiga vidgningen av länsdemokratin att ytterligare fördröjas, vilketskulle vara mycket olyckligt. Medhänvisning tih det anförda hemställer utskottet att med anledning avmotionen 1973:965 hos Kungl. Maj;t hemställer att motionen överlämnas tihlänsberedningen för att beaktas i dess arbete samt i övrigt ger Kungl. Maj:ttih känna vad utskottet anfört.