bet · FW01TU17 · 1973-12-31 00:00:00 — Man kansåledes inte generellt tillämpa samma modell på andra orter, utan det måste skeen samordning från fall till fall. De driftmässiga erfarenheterna från den samordnadeutdelningen i har för del varit goda. Den minskning frän 77minuter som nämns i motionen avsåg utbärningstiden pertelegram, medan den totala befordringstiden (från inlämning till utlämning hosadressaten) sjönk frän till 92. Någon ekonomisk vinst har dockverksamheten inte inneburit, beroende på att löneläget för personalär högre än för telegrambud (dessa får vara högst ochanvänder moped i stället för bil vid utdelningen). 3.2.4 Fortsatt samarbete angående gemensam utdelning avexpressför sändelser och telegram Inom Postverket och Televerketöverväger man f. n. hur den framtida express- och telegramservicen skallutformas. Det är tänkbart att dessa överväganden leder fram till att försökenmed gemensam utdelning av expressförsändelser och telegram bör utökas till attomfatta flera orter där förutsättningarna är gynnsamma för en sådan verksamhet.Det finns emellertid anledning att förmoda att särskilt när det gällerTeleverket omfattande förändringar av servicegrad, organisation m. m. kommeratt föreslås och det finns därför ingen anledning att redan nu drivaprovverksamheten alltför hårt. 4 Gemensam lokalförvaltning för postverket, SJ ochTeleverket Det samarbete mellan centralförvaltningarnasom och allt fortfarande förekommer genom gemensamt uppförande avbyggnader samt i fråga om tomtanskaffning, förhyrningar etc tillfredsställerenligt vår uppfattning de önskemål om driftsamarbete som föresläs i motionen. Ett exempelpå samarbete som också funnits är de förenade post- och järnvägsstationerna. Dessainrättades och vid tiden strax med hänsyntill dåvarande behov av postal service och till dåtida vägar och kommunikationsmöjligheter.I samband med att lantbrevbäringen kunna byggas ut och sedan olönsammaJärnvägslinjer lagt ned har antalet förenade post-och järnvägsstationersuccessivt minskat. F. n. finns endast 63 sådana stationer kvar. totala fordonsparkomfattar ca 1 740 bUar (varav ca 930 fordon används för brevbäring), ca 485fordon i diligensrörelsen (varav 337 bussar och 131 släpvagnar) samt ca 260 övrigafordon (traktorer, el-och gaffeltryckar). Lantbrevbärarna använder egna fordon(f. n. är ca 2 650 lantbrevbäringslinjer bilburna). De fordon anskaffat för sin verksamhet är iregel så väl utnyttjade att de inte kan disponeras Jämväl för andra ändarriäfFörutsättningar för sambruk av fordonen torde därför i allmänhet inte finnas.På orter där underlag inte finns för att skaffa egna gaffeltruckar för lastningoch lossning hyr dock sädana av SJ. I postdiligenstrafiken har sedan många årtillbaka ett intinlt samarbete med SJ ifråga om bussanskaffningar. Redan är1961 gjordes det första gemensamma bussinköpet genom SJ försorg. Härigenomvanns fördelar för båda verken genom ökade mängdrabatter och standardisering avbussarna pä grund av gemensamma tillverkningsbestämmelser. skerdock bussköpen av varje verk för sig, sedan leverantörerna garanterat sammapriser för de statliga företagen oavsett upphandlingsförfarandet. Sammanfattningsvis vill Poststyrelseni likhet med tidigare uttala sin positiva inställning till en samordning av deolika kommunikationsverkens tjänster och även så långt detta är möjligt -till en samordning av den löpande driften. Poststyrelsen anser emellertidalltjämt att förefintliga samarbetsorgan och samrådsformer fungerar fullttillfredsställande. Då något behov av ytterligare utredningsorgan enligtPostverkets mening inte finns, avstyrks motionen. får härmed redovisa sinasynpunkter på de i motionen presenterade förslagen i den mån ärberört. Motionärernas målsättning är att genom en smidig ochsamordnad organisation av tjänster mellan postverket, SJ och uppnå: ökad möjlighet att ta hänsyn till regionalpolitiska och nationalekonomiska synpunkter. Mot dessa syften finns givetvisinget att erinra. Förslag av liknande karaktär har tidigare väckts såväl inomsom utom , bl. a. i riksdagsmotioner. är sålunda pä intetsätt främmande för tanken att öka samarbetet med andra kommunikationsverk. Som framgår av motionstexten pågår viss försöksverksamhet med ökat samarbete mellan postverket och . De nämndaförsöken har initierats genom en existerande samarbetsgrupp mellande två verken. Gruppens uppgift är att förutsättningslöst undersöka områdendär driftsamarbete mellan verken kan vara aktuellt. Samarbetsgruppenhar studerat följande större frågor: samordnad utdelning av telegram ochexpressförsändelser teleservice på postanstalter (ochpostal service på teleanstalter) tillsyn av samtalsautomater iglesbygdsområden genom lantbrevbärarnas försorg utdelning av telefonkataloger genompostverket i ökad utsträckning. Frågan om expressförsändelser ochtelegram har getts viss prioritet i utredningsarbetet. Två prov har företagits,dels i februarimars 1970 varvid televerkts telegrambud också i vissutsträckning delade ut expressförsändelser, dels - som nämns i motionen iLund varvid postverkets expressbud ombesörjt all utbäring avtelegram. Erfarenheterna av samarbetets praktiska funktion är i bådafallen mycket goda. Från servicesynpunkt erhölls också vissa förbättringar (deni motionen nämnda minskningen av distributionstiden för telegram i frän 77till är korrekt och motsvaras av en ur servicesynvinkel merarelevant minskning av "normaltelegrammens" totala befordringstid från105 till ). Ekonomiskt har det däremot varit svårt att påvisa några påtagligafördelar. Sålunda beräknades expressbrevsutdelning i blinågot dyrare än postverkets normala självkostnad. Vid provet i Lundkonstaterades en minskad resursförbrukning vid samordnad utdelning (i stortfrån 4 till drygt 2 tjänstgörande). Genom högre lönekostnader m. m. är dockpostverkets kostnader för telegramdistributionen i sådana att den normalautdelningsorganisationen i regi ställer sig något mindre kostsam.Detta till trots har verken beslutat att t. v. fortsätta samarbetet i isyfte att vinna ytterligare erfarenheter. Samarbetsvillkoren har reglerats iett avtal mellan verken. Inom pågår en utredning telegrafutredning - vars uppdrag är att ange specificerad målsättningför telegrafverksamhetens framtida service och ekonomi. Bakgrunden härtill ärdet allt sämre ekonomiska resultatet för telegrafverksamheten.Utredningen görs förutsättningslöst utom i det avseendet att telegrafrörelsenpå sikt skall göras självbärande, i vart fall beträffande sina särkostnader. Dådet finns anledning förmoda att utredningen kommer att föreslå omfattandeförändringar av telegrafverksamhetens organisation, servicegrad m. m. har deti samarbetsgruppen postverket bedömts olämpligt att forcerautredningen om samarbetsformer. För den händelse telegrafutredningen skullekomma in på lösningar för telegrafgrenen som lämpar sig för samarbete medpostverket kommer givetvis dock dessa möjligheter att studeras noggrannt. När det gäller övriga frågor som behandlas isamarbetsgruppen skall här endast ytterligare kommenteras frågan om teleservicepå postanstalter (och vice versa). Intresset är här - när det gällerteleservice - främst inriktat pä uppsättning av samtalsautomater på postanstalteri ökad utsträckning (i sammanhanget studeras också möjligheterna att anpassasamtalsautomaternas placering och montering med tanke på rörelsehindradekunder). I dagens högt automatiserade telefonnät och med samtalsautomater sommöjliggör all slags telefontrafik är någon annan form av telefonservice inteaktuell att införa vid postanstalterna. beträffar telegrafservicen har den t. v. lämnats därhänmed tanke bl. a. på den pågående telegrafutredningen. Mellan och postverket finns således ettsamrådsorgan som bevakar möjligheterna till rationellt samarbete verkenemellan. Det är uppfattning att man härigenom redan nu tillgodoserde önskemål som motionärerna ger uttryck för. Någon speciell utredning medanledning av motionen synes därför inte motiverad vad gäller snittet post-tele. Mellan och SJ finns samarbete etablerat genomatt vissa Järnvägsstationer erbjuder telegrafservice. Detta samarbete har tidigarefunnits pä ett mycket stort antal orter, men dess betydelse har minskatsuccessivt och f. n. finns endast ca 10 järnvägsstationer som också fungerarsom adresstationer för telegram. Däremot finns som regel telefonservice förallmänheten genom samtalsautomater i väntsalar ett naturligtsamarbete som vuxit fram utan något direkt organiserat samrådsförfarande. Vidare samarbetar SJ och sedan mänga år genomatt samutnyttja såväl stolplinjer som telekablar. Kablarna är då i regel förlagdai SJ :s banvallar. En del av förbindelsekapaciteten används härvid för SJ:sinterna kommunikationsbehov och övrig kapacitet för nät. Det rörsig om uppåt kabel som de båda verken på detta sätt disponerargemensamt. Insatser har gjorts för att effektiveradenna samarbetsform, dels genom förenklade rutiner för avtal rörande anläggningav gemensam kabel (en gemensam arbetsgrupp finns för dessa frågor), dels genomregler för det gemensamma underhållet av kablarna i fråga. I samband med en gemensam utredning har SJ ochteleverket dessutom kommit överens om att utvidga samarbetet till nya områden(t. ex. mobiltelefon, mobilsökning och datatransmission) i den mån detta kankomma att bedömas fördelaktigt för de båda verken. Ur synvinkel ter det sig inte för dagenspeciellt angeläget att starta någon utredning av möjligheterna tillytterligare samarbete mellan SJ och . Motionärerna har föreslagit att SJoch Postverket skall samarbeta vid befordran av paket och godsförsändelser upptill . Samarbetet tänks organiserat så att sköter in- ochutlämningen och SJ transporterna mellan inlämnings- och adresspostanstalterna.Motionärerna hemställer att detta förslag tillsammans med andra förslag, somej berör SJ blir föremål för särskild statlig utredning. Frågan om samordning av inlämning, transportoch utlämning av mindre godssändningar är icke någon nyhet för SJ. Då även debåda verken bedömt en sådan samordning fördelaktig i de fall den är möjlig attgenomföra, har problemet penetrerats av den arbetsgrupp som finns förinventering av möjligheterna till vidgat transport- och terminalsamarbete . Ett så omfattande samarbete i fråga om de mindregodssändningarna, som motionärerna tycks avse, möter dock en del praktiskahinder. Dessa sammanhänger med de olikheter ifråga om verksamhetsområde ocharbetssätt, som kännetecknar de båda verken och som medför olikartade krav päbl. a. ifrågavarande transporter och expeditionslokaler. När det gäller transporterna är det uppenbarligen i förstahand landsvägsförbindelserna mellan de centrala sorteringsorterna och post- anstalterna, som skulle kunna tänkas bli föremål församordning. I mellanområdesförbindelserna går transporterna till alldelesövervägande del med järnväg. För landsvägstransporter är SJ till en del genomSvelast och GDG entreprenör åt . Genom sina dotterföretag ärSJ-koncernen med i bilden när infordrar anbud pä landsvägstransporter.Att landsvägstransporterna för SJ och likväl ej kunna samordnas istörre omfattning sammanhänger med att de båda verkens krav på transporttiderofta är svårförenliga. Landsvägstransporterna med post avgår för tidigt frånomlastningsstationerna och ankommer för sent till dessa för SJ del. Vad gäller in- och utlämningen av gods skulle det varatill fördel för såväl allmänheten och SJ om kunde fungera somgodsombud på platser, där SJ har svårt att hålla personal för expediering avstyckegods. är dock som regel inte avsedda för det fråndess synpunkt tyngre och skrymmande gods, som utgör de minstasändningsstorlekarna i SJ transportsortiment. Den av motionärerna föreslagnautvidgningen av expeditionsarbete kan därför nödvändiggöra om-eller utbyggnad av många postlokaler. I anledning av vad här anförts kan konstateras att områdetför ytterligare samordning mellan SJ och vid befordring av mindregodsförsändelser är tämligen begränsat. Den föreslagna samordningen kan ejheller tänkas genomförd pä berörda linjer och platser, utanåtgärderna måste prövas från fall till fall. Samordningsfrågor av här avsettslag är också föremål för löpande översyn. De samordningsfrågor det här är fråga om synes ej vara avden karaktär att det är anledning att behandla dem i en särskild offentligutredning. Enligt SJ mening bör de handläggas genom fortsatt samråd mellanPostverk och SJ inom härför redan etablerade samarbetsorgan. SJ avstyrker med hänvisning till vad ovan anförts bifalltill motionärernas förslag i den del det berör SJ verksamhetsområde.