bet · FW01SkU45 · 1973-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetätikande nr 1973 SkU 1973:45 betänkande i anledning av motioner beträffandealkoholpolitiska frågor. I detta betänkande behandlas motionerna 1973:125 av herrar iÖrebro (fp) och i (fp) vari hemställs "att hos Kungl. Maj:t anhåller om sådanändring av 3 § rusdrycksförsäljningsförordning att alkoholfriadrycker i princip kan utskänkas utan tillstånd av myndighet"; 1973:132 av herrar i (fp) och () vari hemställs att beslutar att försäljningen av mellanöl intefår ske i livsmedelshandeln; 1973:133 av () vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag tillsådana författningsändringar att det i motionen angivna syftet (nämligen attspritdrycker, vars alkoholhalt inte överstiger starkvinets, exempelvis CampariBitter, inte skall beskattas hårdare än starkvin) tillgodoses; 1973:245 av m. fl. (fp) vari hemställs att med understrykande av behovet av en bättreorganisatorisk samordning av dels alkoholforskningen, dels bevakningen ochledningen av alkoholpolitiken begär att Kungl. Maj:t överlämnar motionen förbeaktande till alkoholpolitiska utredningen; 1973:253 av i Agnas (m) vari hemställs attriksdagen beslutar om åtgärder i syfte att förhindra alkoholförtäring påoffentlig plats; 1973:261 av i m. fl. (fp) varihemställs att hos regeringen begär erforderliga åtgärder i syfte att i avvaktan på alkoholpolitiska utredningens slutliga förslag - berörda myndigheters verksamhet till skydd av barn och ungdom mot mellanölsmissbrukförstärkes; 1973:400 av i m. fl. (fp, c, m)vari hemställs att beslutar rikta regeringens uppmärksamhet på desåvitt kan bedömas växande problem från ordnings- och miljöskyddssynpunkt, somalkoholförtäring, bl. a. mellanölsförtäring, på gator och öppna platseråstadkommer, med hemställan att lagstiftningen om förargelseväckande beteendeses över eller om behov därav saknas andra 1 1973.6 saml. åtgärder vidtas i syfte att komma till rätta med åsyftademissförhållande; 1973:401 av i m. fl. (fp, c, m)vari hemställs att hos regeringen hemställer om lämpliga åtgärdersyftande till att information lämnas allmänheten genom annonsering i pressen omgällande bestämmelse om skyldighet för innehavare av utskänkningsrät-tighet attvid utskänkning av alkoholdrycker också erbjuda alkoholfria drycker itillfredsställande urval; 1973:575 av m. fl. (vpk) vari hemställs 1. att riksdagenuttalar sig för överförande av bryggerinäringen i statens ägo och hemställerhos regeringen om härför erforderlig utredning samt framläggande av förslag omövertagande, 2. att riksdagenbeslutar om införande av förbud mot reklam i varje form för alkoholhaltigadrycker och hos regeringen gör hemställan om erforderlig lagtext; 1973:576 av i Skärstad m. fl. (c) varihemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om en skyndsam utredning föratt komma till rätta med alkohol- och narkotikabruket genom att dels väsentligtöka informationen om alkoholens och narkotikapreparatens risker, dels förbjudaalkoholreklamen och i stället införa motreklam, dels vidta åtgärder så attalkoholhalten i öl icke medför berusningsrisk samt dels klargöra föräldrarnasoch samhällets ansvar i dessa frågor; 1973:592 av () och () varihemställs att beslutar att hos Kungl. Maj:t kräva en försöksverksamhet medavsmakning av vin i Systembolagets butiker i enlighet med vad som anförts i motionen; 1973:593 av i (fp) vari hemställsatt beslutar att försäljning av mellanöl inte får ske i livsmedelshandeln; 1973:594 av herrar () och () varihemställs att hos Kungl. Maj;t hemställer om åtgärder i syfte attmotverka hembränning i ; 1973:894 av herrar ()och i () vari hemställs att beslutar att hos Kungl. Maj:t begära attansvariga myndigheter åläggs att kontinuerligt kontrollera efterlevnaden av18-årsgränsen för mellanöl; 1973:1011 av m. fl. (m) vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj:t anhåller om uppdrag till alkoholpolitiskautredningen att framlägga förslag till åtgärder, avsedda att begränsaalkoholdryckernas åtkomlighet däri inbegripet mellanölet särskilt med siktepå att hindra överlåtelse till personer utan egen inköpsrätt (motionärernaförordar dels inköpsregistrering betr. spritdrycker och vin, dels att mellanölendast skall säljas genom systembolaget); 1973:1042 av herrar () och () varihemställs att anhåller hos Kungl. Maj:t om förslag till regleravseende en av Systembolaget arrangerad försöksverksamhet förslagsvis begränsadtill båda skånska länen med vinförsäljning i detaljhandeln under två är. Konsumtionen av alkoholhaltiga drycker efter 1971 Den alkoholpolitiska diskussionenhar dominerats av mellanölsfrågan. När 1972behandlade propositionen 1972:61 med förslag om bl. a. en lagfäst 18-årsgränsför inköp av öl förelåg endast konsumtionsstatistik som täckte utvecklingen t.o. Till grund för propositionen låg alkoholpolitiska utredningensAPU:s betänkande Mellanölsfrågan (SOU 1971:66) som till stora delar byggde påundersökningar som täckte förhållandena . Efter skattehöjningen på sprit och vin i november 1970minskade sprit försälj ningen tillfälligt något , men varden tillbaka på den tidigare nivån, se tabell A. Även starkvinsförsäljningen,som länge har legat ganska oförändrad, ökade något , men liksomtidigare under en lång följd av år har framför allt lättvinerna svarat förförsäljningsuppgången. Den totala volymen sålt vin är ej obetydligtstörre än volymen sprit. Härtill torde ha bidragit att lättvinet hargynnats i beskattningshänseende. Ett visst avsteg från denna princip gjordesnär vårriksdag beslöt att ytterligare höja skatten på allaalkoholdrycker fr. o. m. Den procentuella höjningen gjordes då större förlättviner än för spritdrycker och starkviner. Ser man endast till mängdenalkohol är dock de billigaste lättvinerna lägst beskattade. Medan spritdrycker och starkviner på visar entämligen oförändrad volym och lättvinerna en starkt uppåtgående, är dennedåtgående tendensen fullt tydlig för starköl och Öl. För starkölet harnedgången pågått efter 1968, då försöksverksamhet med fri försäljning avstarköl i två län drev omsättningen i höjden. För mellanölet har efterskattehöjningen tendensen varit svagt nedåtgående. Detalkoholsvagare ölet, typ A, förlorar alltmer av sin marknadsandel. har den minskade försäljningen avstarköl och öl i viss mån kompenserats av en ökad försäljning av lagrat lättöl. Av den totala spritdrycksförsäljningen utgjordeförsäljning till rusdrycksrestauranger . Motsvarande andel var för vindrygt och för starköl . Andelen öl som gick till utskänkningsställenkan beräknas till ca 1 för mellanöl och för öl typ A, Utskänkningensvarar följaktligen för en ganska liten del av den totala alkoholförsäljningen. Den totala försäljningen i liter alkohol perinvånare steg något och ligger nu 1 högre än 1967, setabell B. Uppgången gäller dock inte spritdrycker. Avsammanlagt alkohol per invånare föll påspritdrycker, på vin och på öl och starköl. Jämför man med andra länder framstår den svenskaalkoholkonsumtionen som rätt måttlig, i varje fall när det gäller vin och öl,se diagram. visar de flesta jämförbara länder oavbrutetstigande konsumtion av både sprit, vin och öl. Med hänsyn härtill kanutveck-Ungen i inte anses speciellt oroande. Försäljning av olika drycker i liter perinvånare . per invånare över 15 kommuniké omförsäljning och missbruk av alkoholdrycker visarviss uppgång för försäljningen av spritdrycker och lagrat lättöl samt förfylleriet men en nedgång för försäljningen av vin och övriga maltdrycker. Försäljningen av spritdrycker förförtäring uppgick till 25,3 milj. liter, vilketinnebär en ökning från 1972. Från första halvåret1972 har utminute-ringen av spritdrycker ökat till , medan utskänkningen (systembolagets försäljning till restauranger)minskat till 0,9 mUj. Under årets sex första månadersålde systembolaget 28,1 milj. liter vin, vilket innebär en minskning med 6,0procent jämfört med . Starkvinet minskade med 5,6 procenttill 4,5 milj. liter och lättvinet minskade till . z <> z > (O (A Den av systembolaget redovisadeförsäljningen av starköl uppgick till 11,9 milj. liter,vilket är mindre än 1972. Försäljningen av mellanöl(skattepliktig utlämning + import) uppgick till 140,4 milj. liter och avpilsner till 26,3 milj. liter, vilket innebär minskning från första halvåret1972 med 4,9 resp. . För lagrat lättöl noteras däremot en ökningmed till 32, 5 mUj. Den sammanlagda försäljningen avlagrade maltdrycker blev något mindre än under sammatid 1972, nämligen 211,1 respektive 213,7 milj. liter. Den totala alkoholkonsumtionen iform av spritdrycker, vin, starköl och öl - mätt i liter alkohol 100 procentper invånare beräknas ha minskat från 3,41 hter till 1973. För första halvåret 1973rapporterades 56 794 omhändertaganden för fylleri mot 53 031 under samma tid1972, vilket innebär en ökning . Antalet omhändertaganden avkvinnor ökade från 1 946 till 2 373. Beträffande ungdomsfylleriet kan nämnasatt omhändertogs 4 788 ungdomar mot 4517 1972. För åldrarna 15-17 årredovisas för årets sex första månader 2 095 fyllerifall mot 1 827 samma tid1972. För barn var motsvarande siffror 198 respektive 169. Av dessa198 var 121 pojkar (ökning med 26) och 77 flickor (ökning med 3). hartill polisens kännedom kommit 145 fall av brott mot förordningen omtillverkning av sprit och vin. Detta innebär en ökning med 61 fall. Gällande bestämmelser m. m. Den alkoholpolitiska lagstiftningenär i huvudsak uppbyggd i samband med nykterhetsreform, som 1956kompletterades med en kraftig skattehöjning och 1957 med regler om avstängningfrån systembutikerna av missbrukare. Vad som därefter ägt rum har främst gälltölförsäljningen - framför allt mellanölsfrågan och beskattningen. De härbehandlade motionerna spänner över förhållandevis stora sektorer avalkohollagstiftningen. En fullständig redovisning av alkohollagstiftningen skulle emellertid bli alltför omfattande i dettasammanhang, varför utskottet inskränker sig till att redovisa de grundläggandebestämmelserna och lämna vissa uppgifter i anslutning till frågor som tas uppi motionerna. Förordningen(1961:180) om tillverkning av sprit och vin innehåller de grundläggande definitionernapå dessa varor liksom villkoren för tillverkningen. Således finns rätten atttillverka vin i hemmet för eget behov inskrivet i författningen, som äveninnehåller ansvarsbestämmelserna för olovlig sprittillverkning hembränning och för tillhandahållande och innehav av apparater för sådan tillverkning.Gränsdragningen mellan lovlig hemtillverkning av vin och olovlig sprittillverkningbygger främst pä den rättspraxis som utbildats vid tolkningen av definitionernapå sprit och vin. Enligt gällande tillstånd bedrivs sprittillverkning vid tvålantbruksbrännerier i och vid nio sulfitfabriker, främst i Norrland.Spriten från sulfitfabrikerna används huvudsakligen för tekniska ändamål.Tillverkning av vin sker vid två tillverkningsställen. Antalet ärenden rörandemisstänkt hembränning har fördubblats , då de uppgick till200 och fortsätter att öka under innevarande år. RSV har även noterat en ökningav annonseringen för olika tillbehör, avsedda för hembränning. Enligt förordningen (1960:253) om tillverkning ochbeskattning av malt- och läskedrycker indelas maltdryckerna efter alkoholhalteni tre huvudtyper, nämligen lättöl (alkoholhalt ej över 1,8 viktprocent), öl(alkoholhalt över 1,8 men ej över 3,6 viktprocent) och 5fa?-Ä:ö7 (alkoholhaltöver 3,6 viktprocent). Öl indelas i typ A (pilsner) och typ B (mellanöl). Tilltyp A hänförs öl med alkoholhalt ej över 2,8 viktprocent, medan till typ Bräknas öl med alkoholhalt däröver. Tillverkning för försäljning av starköl meden alkoholhalt över 4,5 viktprocent får ske endast för export och förvetenskapligt, medicinskt, farmaceutiskt, tekniskt, industriellt eller likartatändamål. För tillverkning av öl eller starköl för försäljningfordras tillstånd av RSV. Sådan tillstånd gäller t. v. men kan dras in om detanses påkallat med anledning av missförhållanden i samband med tillverkningeneller bristande skatteredovisning. Antalet tillverkningsställen för maltdrycker och/ellerläskedrycker är 162. Försäljning.Rusdrycksförsäljningsförordningen (1954:521) - Rff - är den centralaförfattningen inom alkoholpolitiken. Rff och däri angivna kompletterandeförfattningar reglerar all försäljning och införsel av sprit, vin och starköl,såväl när det gäller de statliga monopolbolagen som utskänkning, försäljning avteknisk sprit, alkoholhaltiga preparat och läkemedel eller nattvardsvin.Försäljningen av öl - typ A, pilsner, och typ B mellanöl regleras iölförsäljningsförordningen (1961:159) Öff. Utförliga redogörelser för bestämmelserna omölförsäljningen har lämnats i SkU:s tidigare betänkande rörande mellanölsfrågan(SkU 1971:3) och i alkoholpolitiska utredningens (APU:s) betänkandeMellanölsfrågan (SOU 1971:66) samt i den på grundval härav framlagdapropositionen 1972:61 med förslag till bl. 1 8-årsgräns för inköp av öl. Försäljningen av drycker som inteomfattas av Rff och Öff, dvs. lättöl samt andra drycker, vars alkoholhalt inteöverstiger 2,25 volymprocent, regleras i förordningen (1955:38) om försäljningav alkoholfria drycker -Aff. 1 princip sker denna försäljning under sammavillkor som gäller för drivande av handel i allmänhet. Frågor omalkoholbeskattningens höjd, som främst regleras genom förordningen (1957:209)om skatt på sprit och vin, tas inte upp i förevarande motioner utom vad gällernågra särskilda varor. Förordningen (1960:253) om tillverkning och beskattningav malt- och läskedrycker innehåller bl. a. beskattningsreglerna för demaltdrycker som omfattas av Rff:s och Öff.s bestämmelser. Mervärdeskatt utgårpå samtliga här avsedda varor, utjämningsskatt pä mellanöl och starköl samttull på viss del av importen. Frågor som aktualiserats genom motionerna Alkoholpolitikens organisation(motionen 1973:245). De centrala myndigheter och organisationer som närmast harintresse av alkoholförhållandenas utveckling i landet har etablerat samarbetepå detta område genom i alkoholfrågan. 1 nämnden finnsföreträdare för , , , ochstatens ungdomsråd samt för alkoholforskningen, och idrotten.Vidare ingår respresentanter för produktion och distribution påalkoholmarknaden och för de där anställdas fackförbund. Sammanlagt uppgår antaletmedlemmar i nämnden till 25. På forskningsområdet kan nämnas attTvärvetenskapliga seminariet i alkoholfrågan (TSA) bildades . TSA består av personer som varit eller ärverksamma med något slag av alkoholforskning. TSA är inte knutet till någonviss institution utan deltagarna respresenterar olika vetenskapliga disciplinersom medicin, psykologi, pedagogik och sociologi. 1. att befrämjatvärvetenskaplig alkoholforskning, 2. att befrämjakontinuiteten i alkoholforskningen genom att förmedla kontakter ochinformation mellan forskare inom och mellan olika discipliner, 3. att stimuleratill att forskare sysslar med alkoholforskning, om så är lämpligt itvärvetenskapligt team, 4. att verka föratt resultaten av forskningen blir kända och vederhäftigt utnyttjade somunderlag för diskussioner kring praktiska problem rörande upplysning och undervisning, förebyggandeoch rehabi-hterande åtgärder m. m. Förutom diskussioner om alkoholforskning och därmed sammanhängandeproblem har TSA arbetat med en del konkreta projekt bland vilka kan nämnasforskningsinventeringar, symposier och seminarieserier samt utgivande avpublikationer i anslutning härtill. Hembränningen (motionen 1973:594) En SlFO-undersökning som gjordesunder februari för Svenska bryggareföreningens räkning belyseromfattningen av och attityderna till hembränningen. att av svenska folket och avspritkonsumenterna smakat hembränd sprit. av svenskarnadrack hembränt av spritkonsumenterna. Det bör docktilläggas att inte visste om de druckit hembränt, att skillnaden mellan männens och kvinnornas konsumtion avhembränd sprit är stor. En tredjedel av kvinnorna uppgav att de inte visste omde smakat hembränt eller ej. Tabellen visar hur konsumtionen fördelar sig påsamtliga intervjuade och på spritkonsumenterna, samtliga procent spritkonsumenter procent Kvinnor 9 6 13 9 Män 32 12 37 14 att konsumtionen av hembränd spritär mest utbredd hos personer i åldrarna . av25-29-åringarna har druckit hembränt mot av18-24-åringarna. Dessa åldersgrupper har också den högsta konsumtionen avhembränt . av 25-29-åringarna hade druckit av 1824-äringarna. De äldre åldersgrupperna har en betydligt lägreandel konsumenter. Det bör tilläggas att de som inte visste om de druckit ellerej var fler ju äldre personer det rörde sig om. av spritkonsumenterna i åldrarna harnågon gång druckit hembränt och av dessa drack , att av svenskarna anser att hembränning är enicke allvarlig eller bagatellartad lagöverträdelse. av männen anserdetta mot av kvinnorna. Männens tolerans är alltså betydligt störreän kvinnornas. Mellanölsfrågan (motionerna 1973:132, 1973:261, 1973:5751973:576 och 19 73:894) 1 samråd med APU har RSV underbörjan av 1973 gjort en ny enkät i mellanöisfrågan till socialacentralnämnder/nykterhetsnämnder och polis- myndigheter för att få en bedömning av effekterna av denfr. o. m. lagstadgade 18-årsgränsen för inköp av öl.Frågeformuläret till kommunerna kompletterades med ytterligare ett par frågorrörande ungdom och alkohol. gjordes en enkät till landets samtligaalkoholpolikliniker beträffande förekomsten av mellanöl som huvudsakligtberusningsmedel bland patienterna vid klinikerna. A. Enkäten till kommunerna Enkäten till kommunerna riktades tillnykerhetsnämnden/sociala centralnämnden i , och samtett slumpmässigt urval omfattande en fjärdedel eller 1 1 5 av de övrigakommunerna. 90 kommuner med en folkmängd motsvarande60 % av hela urvalet redovisar att "missbruket av mellanöl bland ungdomen1971 varit av sådan omfattning att samhället borde ingripa med direkt verkandemedel". 15 kommuner (av befolkningen) anser att beskrivningen inteäger giltighet. Bland de90 kommuner som ansett att åtgärder borde vidtagas ansåg 54 (avbefolkningen) att den lagstadgade 18-årsgränsen haft "viss positiv effekt" när det gäller att minska missbruket bland ungdomen under . 26 kommuner (av befolkningen) anser att 18-årsgrän sen inte haft någon effekt på missbruket. När det gäller huruvida 18-årsgränsen efterlevts anser 70kommuner (av befolkningen) att detta har skett "utan anmärkning"eller att "enstaka överträdelser har förekommit, men efter påpekande har rättelsevuniiits". 29 kommuner (av befolkningen) anser att efterlevnadenvarit "mindre tillfredsställande" medan 1 kommun (O % avbefolkningen) anger "dåligt" som betyg. Vidare frågades efter en bedömning avnykterhetstillståndet bland ungdom . (Svaren torde alltsåavse förhållandet /73). Vid denna bedömning skulle hänsyntas inte enbart till mellanöl (utan även till rusdrycker). Det framkom därvidatt 17 kommuner (av befolkningen) ansåg att tillståndet var"tillfredsställande". 66 kommuner (av befolkningen) angav"smärre olägenheter" och 28 kommuner (av befolkningen)"påtagliga olägenheter". På frågan om det inträffat någon påtaglig förändring avnykterhetstillståndet bland ungdomen jämfört med svarade 7 kommuner (1 %av befolkningen) "påtaglig förbättring", 10 kommuner (av befolkningen)"påtaglig försämring" och 90 kommuner (av befolkningen)"ingen påtaglig förändring". B. Enkäten till polismyndigheterna besvarades av landets samtliga I 19 polisdistrikt. 107 () av rikets 119 polisdistrikt redovisar att"missbruket av mellanöl bland ungdomen 1971 varit av sådan omfattning attsamhället borde ingripa med direkt verkande medel". 10 () anser inte attbeskrivningen äger giltighet. Bland de107 polisdistrikt som ansett att åtgärder borde vidtagas ansåg 55 ()att den lagstadgade 18-årsgränsen haft "viss positiv effekt" när det gälleratt minska missbruket bland ungdomen under . () anser att 18-årsgränsen inte haft någon effekt påmissbruket. När det gäller huruvida 18-årsgränsen efterlevts anser 68distrikt () att detta har skett "utan anmärkning" eller att"enstaka överträdelser har förekommit men efter påpekande har rättelsevunnits". 29 distrikt () anser att efterlevnaden varit "mindretillfredsställande" medan 6 distrikt () anger "dåligt' som betyg. C. Enkäten till alkoholpoliklinikerna Sammanfattningsvis får man den uppfattningen att problemenför klinikerna skulle ha varit mindre utan denna försäljning. Orsaken härtillär främst mellanölets relativa lättillgänglighet. Ett mindre antal klinikertillmäter dock mellanölet endast sekundär betydelse både för äldre alkoholisteroch för ungdomar som inkörsport till missbruket av starkare drycker. Åtgärder mot förtäring av alkoholhaltiga drycker påoffentliga platser (motionerna 1973:253 och 1973:400) De bestämmelser, som f. n.förbjuder bl. a. förtäring av rusdrycker på offentliga platser, är meddelade ilokal ordningsstadga, som antas av kommun och fastställs av länsstyrelse. Denallmänna ordningsstadgan (1956:617), som utfärdats av Kungl. Maj;t, innehållericke några generella bestämmelser i fråga om förtäring av här avsedda dryckerutom när det gäller offentliga tillställningar. Alkoholfria drycker (motionerna 1973:125 och 1973:401) 1 3 § 1 mom. Affstadgas att utskänkning av alkoholfria drycker icke må fortgå längre än tillkl. Utskänkningen kan sedan återupptas eftersom författningeninte anger någon tidpunkt när utskänkningen får börja. Den som har tillståndatt utskänka öl eller rusdrycker efter får dock utskänka alkoholfriadrycker . Bestämmelsen om stängningstid hade tidigare visskorrespondens med affärstidslagens tidsgränser, men den torde efter upphävandetav denna lag inte kunna anses fylla samma funktion. Tillhandahållande vid utskänkningav rusdrycker. Enligt Rff skall vid utskänkning alkoholfria drycker finnas atttillgå i tillfredsställande urval. 1 anvisningar till dennaparagraf heter det bl. Syftet med 48 § är attrestauranggäster som avstår från alkohol skall kunna tillhandahållas ett urvalalkoholfria drycker som alternativ till på restaurangen förekommande rusdryckeroch öl. För att kravet på ett tillfredsställande urval av alkoholfria dryckerskall vara uppfyllt måste följande iakttas. Friskt dricksvatten skall alltid finnas lätttillgängligt. På sprit- och vinrestauranger skall därutöver saluförasbordsvatten och läskedrycker, lättöl samt juicer och alkoholfria fest- ochsällskapsdrycker (s. k. alkoholfritt vin). På starkölsrestauranger skall finnasbordsvatten, läskedrycker och lättöl. Etttillfredsställande sortiment av alkoholfria fest- och sällskapsdrycker skallinnefatta minst ett alkoholfritt alternativ till vartdera rött, vitt ochmusserande lättvin, lämpat för kötträtt, fiskrätt respektive dessert ävensomlämpligt alternativ till starkvin. Det bör observeras att söta drycker intepassar till kött- eller fiskrätter. De alkoholfriafest- och sällskapsdryckerna skall i fråga om kvantiteter tillhandahållas påsamma sätt som förekommande viner (glas, karaff, halvbutelj etc). Förekommerutskänkning av sprit- eller vindrinkar, skall alkoholfria drinkar erbjudas somalternativ. Gäster som endast dricker alkoholfritt skall således iservicehänseende behandlas fullt likvärdigt med dem som förtär alkoholdrycker. Beskattningen av spritdrycker med låg alkoholhalt(motionen 1973:133) vårriksdag avvisade på bevillningsutskottets hemställan motioner om gynnsammare beskattningsreglerför vissa svagare sprit drycker. Utskottet anförde i sin motivering(BeU 1967:33) bl. a. följande. 1 motionerna hemställs attriksdagen måtte besluta, att destillerade drycker, vilkas alkoholhalt inteöverstiger 22 volymprocent, skall i skattehänseende jämställas med starkvin.Motionärerna avser med sitt yrkande närmast att den italienska drycken inte skall beskattas hårdare än s. k. vinaperitifer med ungefär sammaalkoholhalt. Enligt såväl den svenska tillverkningslagstiftningen sombrysselnomenklaturens definitioner till tulltaxan är Bitter på grundav framställningsmetoden att anse som en spritdryck.