bet · FW01UbU47 · 1973-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1973 UbU 1973:47 Utbildningsutskottetsbetänkande i anledning av motioner angående läroplanerna för ochgymnasieskolan. 1973: 39 av m. fl. (fp) i vad avserhemställan att begär en översyn av språkutbildningen på de tre- ochfyraåriga linjerna i gymnasieskolan, 1973: 697 av herrar i (fp)och i (fp) vari hemställs att hos Kungl. Maj:tbegär att frågan om en förändring av timplanen för gymnasieskolans vårdlinjeskyndsamt utreds, 1973: 704 av m. fl. (m, c, fp) varihemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller att får iuppdrag att utarbeta riktlinjer för frivilligt deltagande i friluftsdagar förelever med lång resväg, 1973: 705 av m. fl. (m) vari hemställsatt hos Kungl. Maj:t anhåller om utvärdering av resultaten av skolansintegrerade religionsundervisning samt förslag rörande de åtgärder som därefterkan befinnas erforderliga för att tillförsäkra kristendomsämnet den centralaställning som bör tillkomma det med hänsyn till kristendomens betydelse försvenskt kultur- och samhällsliv, 1973: 715 av () vari hemställs attriksdagen som sin mening ger till känna nödvändigheten av att större platsbereds för undervisning i s. k. humaniora i skolorna, 1973: 718 av herrar i () och () vari hemställs att beslutar hemställa hos Kungl. Maj:t attsådana föreskrifter och anvisningar utfärdas att den i läroplanen avsedda tätakontakten mellan skolan och samhället också blir förverkligad i det praktiskaskolarbetet, 1973: 721 av herrar () och iSkegrie (c) vari hemställs att i skrivelse till Kungl. 1.att svensk folkmusik erhåller större utrymme i läroplanerna förmusikundervisning i de skolor där musikundervisning förekommer och främst igrundskolan, UbU 1973: 47 2 2. att läroböckerna för musikundervisning utökasmed ett större antal folkmelodier, 1973: 723 av m. fl. (m) varihemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om skyndsam utredning samtförslag om rena yrkeslinjer inom gymnasieskolan, 1973: 728 av () vari hemställs attriksdagen måtte besluta att i skrivelse till Kungl. Maj:t begära attskolöverstyrelsen får i uppdrag att utfärda anvisningar till elementärundervisning i familjerättskunskap i den gymnasiala skolan, 1973: 912 av m. fl. (s) vari hemställsatt måtte besluta att ge Kungl. Maj:t i uppdrag att medverka till attskolöverstyrelsen i samråd med arbetarskyddsstyrelsen gör en översyn avnuvarande läroplaner som berör arbetsmiljön och vidtar erforderliga åtgärderför att säkra en framträdande plats åt arbetsmiljöfrågorna inom hela utbildningsområdet, 1973: 914 av herrar i (c) ochSundkvist (c) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller omundersökning av möjligheterna att i mera utföra praktisk natur-och landskapsvård i enlighet med vad i motionen anförts, 1973: 922 av i m. fl. (fp, s,c, m) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t hemställer att sådanaåtgärder vidtas som föreslås i motionen för att förbättra ställningen för ämnetgymnastik i skolan, 1973: 1268 av () vari hemställs attriksdagen i skrivelse till Kungl. Maj:t uttalar sig för en sakkunnig prövningav i motionen angivna synpunkter samt att om bärande skäl framkommer tillskapaförutsättningar för ökad fysisk träning i skolorna, 1973: 1272 av m. fl. (m) vari hemställsatt som sin mening uttalar att undervisning i lag och rätt inomgrundskolan bör utökas och effektiviseras för att medverka till en god kontaktmellan ungdomen och polisen och därmed minskad ungdomskriminalitet, 1973: 1276 av fröken () och herrStålhammar (fp) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begär åtgärderför en förstärkning av resurserna till kontaktarbetet på den tvåårigadistributions- och kontorslinjen på gymnasieskolan, 1973: 1279 av i Skärstad m. fl. (c,fp, m) vari hemställs att i skrivelse till Kungl. uttalar sigför att de synpunkter som anförts i motionen mera får göra sig gällande iundervisningen i skolan, skolans miljö, läromedel och lärarutbildning. 1973: 1282 av () varihemställs att hos Kungl. anhåller dels om en översyn avsvenskundervisningen i , dels om åtgärder i övrigt i syfte attåstadkomma en sådan språkutveckling att demokratin främjas, i enlighet med vadi motionen anförts, 1973: 1299 av () varihemställs att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna attsjälvständigt betyg i ämnet barnavård i årskurs 9 inte bör ges, 1973: 1300 av () varihemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller att läroplanen för gymnastikpå gymnasieskolans yrkestekniska linjer omarbetas så att huvudvikten läggs vidpraktisk ergonomi, 1973: 1301 av herrar iAgnas (m) och i (m) vari hemställs att beslutarom en översyn av läroplanen i syfte att prioritera ämnet kristendomskunskap igrundskolan, 1973: 1307 av m.fl. (m) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begär en utredning ommöjligheterna för årskurserna 1 t. o. m. 4 att erhålla gymnastikundervisning avutbildade gymnastiklärare. Frågan om utvärdering av undervisningen i religionskunskapi () har , då läroplan för (Lgr 69) infördes, gjort ensystematisk uppföljning av läroplanen. Som ett led i detta arbete genomfördeSÖ en undersökning i ämnet religionskunskap pågrundskolans låg-, mellan- och högstadier. Syftet med undersökningen var attsamla information om ämnets ställning som ett integrerat samhällsorienterandeämne. a. undersöktes om undervisningstiden fördelades mellan ämnena ienlighet med timplanen i Lgr 69, i vilken utsträckning samlade arbetsområdenförekom samt vilka synpunkter lärare och elever hade på religionskunskapen somkomponent i samlad undervisning. Undersökningen visade att religionskunskapens ställning ihuvudsak inte förändrats. Beträffande timfördelningen på mellanstadiet konstateradesdock vissa problem. Av de tillfrågade mellanstadielärarna ansåg sig enligtuppgift från SÖ ej ha kunnat tilldela religionskunskapen den tidsom anges i läroplanen. Den besvärliga läromedelssituationen inomorienteringsämnena /71 anses ha varit en bidragande orsak. Ett annat problem som aktualiserades var att abstraktlivsåskådningsstoff upplevdes som svårt att förmedla till eleverna. Dessasvårigheter upplevdes framför allt av lärare på låg- och mellanstadierna och avicke behöriga lärare på högstadiet. Den främsta orsaken tilldetta problem angavs vara bristande ämneskunskaper. För låg- och mellanstadiernas del har SÖ sökt lösaproblemet genom ökad fortbildning. SÖ har bl. a. utarbetat ett omfattandestudiematerial för lärare på låg- och mellanstadier. Förhögstadiets del har enligt SÖ problemet i stort sett lösts genom att antaleticke behöriga lärare i ämnet starkt reducerats. Inom ramen för läroplansuppföljningen för grundskolanförbereder SÖ en ny undersökning av ämnet religionskunskap på grundskolanslåg-, mellan- och högstadier. Undersökningen planeras äga rum under vårterminen1974. Avsikten med uppföljningen är att undersöka om några anmärkningsvärda förändringar ireligionskunskapsundervisningen inträffat sedan föregående undersökning gjordes, att skapa underlag för en utvärdering av skolansundervisning i religionskunskap samt att få underlag för skilda åtgärder i syfte att förbättraundervisningen i religionskunskap. Språkprogrammet pä de tre- och fyraåriga studievägarna igymnasieskolan Översikt av studievägar och sammanlagt antal veckotimmar Humanistisk linje 33' estetisk/socialvariant 27' Ekonomisklinje, ekonomisk språklig gren 30 estetisk/socialvariant 24 Ekonomisklinje, övriga tre grenar 21 estetisk/socialvariant 19 ' inkl.latin och grekiska Studievägar omfattande två moderna språk med treårigstudiegång och ytterligare ett modernt språk med minst tvåårig studiegång Av engelska, B-språk och C-språkläses två språk och ett språk under på följandestudievägar, nämligen humanistisk linje och halvklassisk variant av dennalinje, samhällsvetenskaplig linje samt ekonomisk-språklig gren av ekonomisklinje. Av engelska, B-språk och C-språk läses vid kameral,distributiv och administrativ gren av ekonomisk linje ett språk under tre åroch två språk . Videstetisk/social variant av dels ekonomisk-språklig gren av ekonomisk linje,dels humanistisk linje läses två språk och ett språk (B- ellerC-språk) . Pånaturvetenskaplig linje samt helklassisk variant av humanistisk linje ochestetisk/social variant av samhällsvetenskaplig Hnje läses ett språk under treår, ett språk och ett språk (B- eller C-språk) . Påteknisk Hnje läses ett språk (under det tredje året endast enveckotimme) och ett språk under två å r (C-språk läses inte på denna linje). har till höstsessionen med innevarandeårs riksdag uppskjutit behandlingen av ett antal motionsyrkanden som avserläroplanerna för och gymnasieskolan (jfr UbU 1973: 23). För attmöjHggöra en samlad bedömning har utskottet funnit sig böra behandla motionernai ett och samma betänkande. Förgrundskolan och gymnasieskolan gemensamma frågor Ett viktigt mål för skolan i ett demokratisktsamhälle är enligt motionen 1973: 1279 vid sidan av kunskapsmeddelande attfrämja individens personliga utveckling. Enligt motionärerna förutsätterpersonlighetsutvecklingen målmedveten social fostran. I motionen ställs fråganom bristen på sådan fostran är orsaken till vissa svårigheter i dagens skola. Utskottetvill först konstatera att ansvaret för individens personliga utveckling delasmellan hem och skola. Hemmet har härvid huvudansvaret. Skolan har enligtläroplanen till uppgift att hjälpa och stimulera varje elev att på bästa sättta till vara och utveckla sina inneboende förutsättningar både som enskildindivid och som medborgare i ett demokratiskt samhälle. Detta innebär attskolans personlighetsutvecklande roll starkt betonas. I det praktiskaskolarbetet utgör emellertid denna uppgift och meddelande av kunskaper beståndsdelari en och samma helhet. Till personlighetsutvecklingen medverkar sålunda enligtläroplanen inte bara själva undervisningen och dess innehåll utan alla deskiftande möjligheter till påverkan som arbetet och miljön i skolan erbjuderoch som skolan bör utnyttja. Måletför individens personliga utveckling finns uttryckt i läroplanens mål ochriktlinjer för arbetet i skolan. Utskottet är medvetet om att det kan finnas enklyfta mellan de väl formulerade målen för skolans personlighetsutveckling ochden faktiska verkligheten i skolan. få ett svar på den i motionen ställda frågan hurläroplanens mål beträffande individens personlighetsutveckling praktiskt skalluppnås behövs ett forsknings- och utvecklingsarbete beträffande dels nuvarandemåluppfyllelse, dels olika vägar att förverkliga läroplanens mål. Hosskolöverstyrelsen finns en pedagogisk nämnd. Nämnden har enligt verketsinstruktion till uppgift att som rådgivande organ bereda frågor om pedagogisktforsknings- och utvecklingsarbete, däri inbegripet utvärdering avutbildningsverksamheten. I samband med den pedagogiska nämndens inrättandeuttalade utbildningsutskottet i anledning av motioner angående redovisning avde faktiska förhållandena i fråga om skolans undervisningsresultat att detborde ankomma på och nämnden att tillse att fakta framkommerhärom (prop. 1971: 38, UbU 1971: 12, rskr 1971: 169). När det gäller frågan omuppfyllelsen av sådana övergripande mål för skolans arbete som avser individenspersonliga utveckling ankommer det enligt utskottets mening likaledes påskolöverstyrelsen och nämnden att göra de undersökningar som behövs och påskolöverstyrelsen att till Kungl. Maj:t föra vidare de förslag somundersökningarna ger anledning till. Utskottet vill slutligen erinra om att det enligt 14 kap.10 § skolstadgan (1971: 235) åligger lärare att vaka över elevernas uppförandeoch ordning när eleverna står under skolans omedelbara tillsyn. Åberopande det anförda finner utskottet att motionen 1973:1279 inte påkallar någon åtgärd. Enligt motionen 1973:912 börundervisningen i arbetsmiljö f r å g o r ses över och ges en framträdandeplats inom såväl skolutbildning som högre utbildning. En fördjupad kunskapkrävs speciellt för de grupper som i sin kommande yrkesutövning skall ägna sigåt projekterings-, planläggnings- och konstruktionsuppgifter. Utskottet behandlade under föregående år motionen 1972:346, vars yrkande i väsentliga delar hade samma syfte som yrkandet iförevarande motion. Över motionen 1972: 346 inhämtade utskottet yttranden frånskolöverstyrelsen, universitetskanslersämbetet. 1 sitt betänkande 1972: 46 anfördeutskottet i ärendet bl. a. följande: »Genom de läroplaner för det gymnasialastadiet som fastställts och har undervisningen om frågor somrör människans förhållande till sin arbetsmiljö införts på flertalet linjer medteknisk och praktisk inriktning. Utskottet vill instämma i motionärernasuppfattning att det är angeläget att alla som utbildas till tekniker ochdärigenom kan komma att påverka den tekniska utvecklingen bibringas godakunskaper om människans psykiska och fysiska förmåga. Skolöverstyrelsenupplyser i sitt remissyttrande om att i motionen angivna frågor ägnasuppmärksamhet i det fortlöpande läroplansarbetet. Med hänsyn härtill och dåerfarenheterna av UbU 1973: 47 7 läroplanenför den nya gymnasieskolan är så begränsade kan utskottet inte ansluta sig tillyrkandet om en allmän översyn av denna. I likhet med Arbetsgivareföreningenanser utskottet det angeläget att tillämpningen av nu ifrågavarande delar iläroplanen uppmärksammas särskilt. Inte heller när det gäller den högretekniska utbildningen är det enligt utskottets mening påkallat med någrainitiativ i ämnet från sida. Som tidigare redovisats avseruniversitetskanslersämbetet att i ökad utsträckning söka föra in moment rörandearbetarskydd och arbetsmiljövård särskilt med ergonomisk inriktning påsamtliga linjer i civilingenjörsutbildningen. Med hänsyn bl. a. härtillavstyrker utskottet ifrågavarande motionsyrkande även i denna del. Av intressei detta sammanhang är att sedan motionen väcktspublicerat utredningsrapporten , i vilkenföreslås bl. a. ökade utbildningsinsatser på nämnda områden.» Kungl.Maj:t har i propositionen 1973: 130 lagt fram förslag om ändringar iarbetarskyddslagstiftningen och andra åtgärder för bättre arbetsmiljö.Utskottet hänvisar beträffande detta till socialutskottets betänkande 1973:25. Utskottetvill vidare erinra om att universitetskanslersämbetet tillsatt en samrådsgruppför utbildning och forskning inom det arbetsvetenskapliga området. Tillsamrådsgruppen är, som framgår av ämbetets förslag till anslagsäskanden /75, knutna särskilda arbetsutskott för det medicinska och dettekniska området. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att yrkandet i motionen 1973:912 inte föranleder någon åtgärd. I motionen 1973: 715 önskas större plats förundervisningen i humanistiska ämnen på skolans timplan. Grundskolansoch gymnasieskolans läroplaner har utformats mot bakgrund av skolformernas mål,differentiering, studietidens längd och antalet schemabundna veckotimmar. Vidutformningen av läroplanerna har avvägningar måst ske mellan olika intressenoch behov. Utskottet har inte övertygats om att ämnen som svenska, historia ochspråk liksom de andra ämnen, vilkas främsta uppgift är att gesamhällsoriente-ring och kulturell orientering om religiösa, filosofiska ochpsykologiska frågor i gången tid och i nutid, bör ges större utrymme. Därförföreslår utskottet att förevarande motion inte föranleder någon riksdagensåtgärd. I motionerna 1973: 922 och 1973: 1268 behandlasfrågor om gymnastik- och idrottsverksamhet. Enligt den förstnämnda motionenbör bl. a. undervisningstiden för ämnet gymnastik höjas ivarje årskurs. I den sistnämnda motionen anses att en utökad gymnastik- ochidrottsverksamhet bör komma till stånd i an- UbU 1973: 47 8 slutningtill verksamheten i skolan. Det föreslås bl. a. samverkan med frivilligarörelser och föreningar. Vidbesluten om läroplan för och för gymnasieskolan fanns inte utrymmeför timplansmässiga förstärkningar för ämnet gymnastik av den omfattning somföreslås i motionen 1973: 922. Då förhållandena inte har ändrats bör motionenavslås av . Frågor om skolans samverkan med frivilliga rörelser m. m.under och efter skoltid behandlas av utredningen om skolans inre arbete ().Resultatet av nyssnämnda utredningsarbete bör avvaktas, varför utskottetföreslår att även motionen 1973: 1268 lämnas utan bifall. Enligtmotionen 1973:721 bör svensk folkmusik erhålla större utrymme än för närvarandei skolans musikundervisning och i skolans läroböcker i musik. Utskottetbehandlade under föregående års riksdag motionsyrkanden av samma innebörd. Medhänvisning till vad utskottet därvid anförde i sitt betänkande 1972: 1 (punkten5) avstyrker utskottet bifall till motionen. Som bilaga till detta betänkandehar fogats en sammanställning beträffande folkmusiken. Imotionerna 1973:704 och 1973:718 begärs centralt utarbetade föreskrifter förviss verksamhet i skolan. Den förstnämnda motionen gäller riktlinjer för elevsdeltagande i friluftsdagar och den sistnämnda avser anvisningar angående bl. a.organisationers medverkan i skolarbetet. Avsåväl praktiska som andra skäl är det varken möjligt eller önskvärt att i nuifrågavarande avseenden reglera verksamheten i skolan genom centralt utfärdadeanvisningar. Utvecklingen bör i stället gå i motsatt riktning. Att avgörafrågor av den art som tas upp i föreliggande motioner är, vilket utskottetframhöll redan i sitt betänkande 1972: 45, en sak för ledningen av de enskildarektorsområdena eller skolenheterna. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna 1973:704 och 1973: 718. Enligt motionen 1973: 1282 finns det två parallellautvecklingslinjer i svenska språket, nämligen dels den s. k. kanslisvenskan somanvänds i bl. a. statliga utredningar och i ämbetsverks skrivelser och som intealltid kan förstås av stora grupper av medborgare, dels den torftiga språkstilsom enligt motionären breder ut sig och som leder till ökadordfattigdom och därmed sämre kommunikation och förståelse mellan medborgarna.I motionen föreslås olika åtgärder för att råda bot på den angivnautvecklingen, bl. a. en översyn av svenskundervisningen i . UbU 1973: 47 9 som läroplan för (Lgr 69)infördes beslöt att följa upp den nya läroplanen genomprojektet (). Inom ramen för LUG harbeträffande ämnet svenska gjorts en undersökning som har föranlett olikaåtgärder. har således bl. a. tillsatt en arbetsgruppmed uppgift att utarbeta målbeskrivningar och förslag till studiegångar i ämnetsvenska i . De språkligt svaga elevernas arbetssituation skallunder arbetet med studiegångarna ägnas speciell uppmärksamhet. Det kan ävennämnas att pedagogiska nämnd beslutat att ettutvecklingsblock med inriktning på kommunikationsfärdigheterna skall förläggastill . Ifråga om den i motionen berörda kanslisvenskan vill utskottet erinra om attdet under senare är inom statsrådsberedningen bedrivits ett omfattande arbete isyfte att närma kanslispråket till det talade språket. Handböcker och anvisningarsom syftar till ett klart och enkelt förvaltningsspråk har därvid getts ut. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motionen 1973:1282. Frågan om utvärdering av undervisningen i religionskunskapi tas upp i motionen 1973: 705. Motionärerna är inte övertygade omatt kristendomen i det allmänna skolväsendets integreradereligionsundervisning intar den centrala ställning som den enligt derasmening bör ha och anser därför att en utvärdering bör göras av resultaten avden integrerade religionsundervisningen. Därefter bör läggas fram förslag tillden förstärkning av kristendomsundervisningen som utvärderingen kan geanledning till. Utskottethar i det föregående redogjort för vilka åtgärder som redan vidtagits avskolöverstyrelsen för att utvärdera och förbättra undervisningen ireligionskunskap i . Av redovisningen framgår att överstyrelsen inomramen för läroplansuppföljningen för grundskoland (LUG) förbereder en nyundersökning av ämnet religionskunskap på låg-, mellan- ochhögstadier. Undersökningen planeras äga rum . Avsiktenmed uppföljningen är bl. a. att undersöka om några anmärkningsvärdaförändringar i religionskunskapsundervisningen inträffat sedan föregåendeundersökning gjordes och att få underlag för skilda åtgärder i syfte attförbättra undervisningen i religionskunskap. Då motionärernas önskemål omutvärdering blir tillgodosett påkallar motionen 1973: 705 inte någon riksdagensåtgärd. Enligtmotionen 1973: 1301 bör läroplanen för ses över. Motionärernasönskemål är att undervisningen i kristendom sker inom ett särskilt ämne kristendomskunskap och att undervisningen i övriga religioner skallintegreras med undervisningen om de länder och kulturer där de utövas. fattade åren 1962 och1968 beslut om läroplaner för (prop. 1962: 54, SäU 1962: 1, rskr1962: 328; prop. 1968: 129, SU 1968: 179, rskr 1968: 366). Med hänvisning tillde överväganden som därvid gjordes beträffande ifrågavarande undervisningavstyrker utskottet bifall till yrkandet i motionen 1973: 1301. På högstadium finnsinom ämnet samhällskunskap arbetsområdet Lag och rätt. Samarbetsorganet föråtgärder mot ungdomsbrottsligheten har tillsatt en arbetsgrupp förfrågan om skolundervisningen i lag och rätt med särskild hänsyn till medverkanav polis och andra organ. Gruppen har avlämnat betänkandet Lag ochrätt i (SOU 1973: 26). Målet för ifrågavarande undervisning skallenligt förslaget vara att öka elevernas förståelse för samhällets behov av ettregelsystem och för reglernas efterlevnad, att främja goda relationer mellaneleverna och företrädare för rättsvården och socialvården och att öka elevernasförståelse för de avvikande. I betänkandet, som i mycket har karaktär avrekommendationer, föreslås viss medverkan i undervisningen av företrädare förpolisen och socialvården. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottetatt motionen 1973: 1272 inte föranleder någon åtgärd. Enligt motionen 1973: 914 börundersökas om elever i kan få ägna sig åt natur- och landskapsvårdi någon form inom ramen för skolans verksamhet. Syftet skulle vara att ökaelevernas förståelse och intresse för sådan vård. har gett ut en lärarhandledningför skolans exkursioner. Av denna framgår att det i vissa fall kan vara möjligtatt låta eleverna delta om än i mycket begränsad utsträckning i enklamarkvårdsarbeten, vilket kan vara stimulerande och kan bidra till att från enpraktisk utgångspunkt öka förståelsen för landskapsvårdens problem. kunnat finna bör det också vara möjligt för de elever som så önskar attvid anordningen fritt valt arbete ägna sig åt temat natur- och landskapsvård.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motionen 1973:914. Enligt motionen 1973:1299 börsjälvständigt betyg i ämnet barnavård inte ges i årskurs 9. överväger olika detaljer ibetygssystemet, bl. a. frågan om betyg skall ges i alla ämnen. Med hänsyn tillatt utredning i ärendet pågår bör yrkandet i motionen 1973: 1299 inte föranledanågon åtgärd. I motionen 1973: 1307 begärs enutredning om möjligheterna att införa en föreskrift av innebörd attundervisningen i gymnastik för årskurserna 14 mera regelmässigt kommer attombesörjas av lärare som avlagt gymnastiklärarexamen. UbU 1973: 47 11 Enligt läroplan för (Lgr 69) är isamtliga årskurser på lågstadiet antalet lärarveckotimmar 30. Detta timtalöverensstämmer med undervisningsskyldigheten för lärare för klass pågrundskolans lågstadium. Enligtvad utskottet inhämtat finns inga formella hinder för att lärare som avlagtgymnastiklärarexamen meddelar undervisning i gymnastik på grundskolanslågstadium, om en sådan anordning skulle vara den mest lämpliga vid viss skola. Påmellanstadiet, där antalet lärarveckotimmar i varje årskurs överstiger 30,finns däremot större praktisk möjlighet till flerlärarsystem. Genom riksdagensbeslut (prop. 1967:4, SU 1967:51, rskr 1967: 143) anordnas också sådanutbildning av lärare på mellanstadiet, enligt vilken den blivandemellanstadieläraren får välja mellan antingen grundkurs eller orienteringskursi gymnastik. Endast i det förstnämnda fallet är den som avlagt examen pålärarhögskolas mellanstadielärarlinje kompetent att undervisa i ämnetgymnastik. Har mellanstadielärare blott genomgått orienteringskurs i ämnetgymnastik förutsätts annan kompetent lärare meddela undervisning i gymnastik ivederbörande klass, t. ex. lärare som avlagt gymnastiklärarexamen vid gymnastik-och idrottshögskola.