bet · FW01KU26 · 1973-12-31 00:00:00 — I likhet med motion 1973 :1843 av () anser vi därför att den inledande meningen börkompletteras och lyda:/!// offentlig makt i utgår frän folket ochkontrolleras av folket och dess valda företrädare. I utskottets förslag 1 kap. 8 § föreskrivs att domstolaroch förvaltningsmyndigheter inte utan rättsligt stöd får särbehandla någon pågrund av hans personliga förhållanden. Vi finner denna bestämmelse värdefull. De exempel på "personliga förhållanden" somparagrafen tar upp t, ex. tro, ras och kön - är alla väl motiverade. Däremotfattas, vilket påpekas i motion 1973:1866 av i (), ordetinkotnst i uppräkningen av personliga förhållanden som inte utan rättsligt stödfår leda till särbehandling. Begreppet "förmögenhet" ingår iförslaget men detta täcker ju inte inkomsten. Vid utskottets behandling haringa som helst vägande sakskäl kunnat anföras mot motionens förslag tilltillägg. Vi yrkar därför att antar lydelsen av RF I kap,i reservation 6 med följande tillägg: 1, att med bifall tillmotion 1973:1843 och med avslag på propositionen 1973:90 i motsvarande del antar följande lydelse av I kap, 1 § första stycket RF: All o/fentlig makt i utgårfrån folket och kontrolleras av folket och dess valda företrädare. 2. att med bifall tillmotion 1973:1866 och med avslag pä propositionen 1973:90 i motsvarande del antar följande lydelse av 1 kap. 8 § RF: Domstolar ochförvaltningsmyndigheter skall i sin verksamhet iakttaga saklighet ochopartiskhet. De får ej utan rättsligt stöd särbehandla någon på grund av hanspersonliga förhållanden, såsom tro, åskådning, ras, hudfärg, ursprung, kön,ålder, nationalitet, språk, samhällsställning, inkomst eller förmögenhet. Beträffande utformningen av ] kap. 6 § (5 § ipropositionen) förslaget till RF Särskilt yttrande av herrar i Luttra (c),(), () och i (m): Grundlagsregler som berörförhållandet mellan staten och har i propositionen angåenderegeringsformen förts till övergångsbestämmelserna. Grundlagberedningen sägerhärom: "I övergångsbestämmelserna bör slutligen regleras vissa frågor somf, n. är föremål för utredning. Härmed avses de problem som är förknippade medförhållandet stat-kyrka och ständsprivileglerna för prästerskapet. inom 1968 års beredning om stat och kyrka, 1 avvaktan på det slutligaställningstagandet till det slutbetänkande som beredning avser attlägga fram torde det vara lämpligast att i huvudsak låtaden reglering som 1 RF innehåller beträffande dessa ämnen gälla tillsvidare," Utan att ingå på motiveringen för grundlagberedningensförslag ansluter sig Kungl, Maj:t i propositionen till förslaget, 1propositionen sägs det att frågan om reglerna för skallsamordnas med regelsystemet i övrigt i den nya RF kräver ytterligareöverväganden och att i likhet med grundlagberedningen därför föreslås attnuvarande grundlagsbestämmelser i ämnet, med visst undantag, skall behållas ochföras in i . Genom regeringens ställningstagande i stat-kyrka-fråganhar huvudmotivet för förslaget att föra in bestämmelserna i bortfallit. Bestämmelserna borde därför stått kvar i RFi sin nuvarande form. På grund av vad som ovan anförts har grundlagberedningenicke framlagt något förslag i frågan om hur reglerna om skallsamordnas med regelsystemet i övrigt i den nya RF vid ett bevarande i stortsett av nuvarande relationer mellan staten och . Inom den tid somstått till utskottets förfogande har det icke varit möjligt för utskottet attutarbeta sådana förslag. Det förhållandet att bestämmelserna nu skall betecknas somövergångsbestämmelser förändrar icke deras grundlagskaraktär. Vi kan accepteraförslaget ehuru vi ej finner beteckningen övergångsbestämmelsertillfredsställande i detta fall. Beträffande kollektivanslutning till politiska partier(hemställan punkten F7) 9, Reservation av herrar () och i (m): Enligt förslaget till nyregeringsform skall varje medborgare vara skyddad mot att myndighet tvingarhonom att tillhöra förening eller trossamfund eller att ge sina åsikter tillkänna. Motsvarande skydd gentemot enskildas tvångsåtgärder isamma syfte saknas. Inom ett område har det dock visat sig föreligga ettsärskilt behov av sådant skydd, nämligen i samband med den s, k. kollektivanslutningentill politiska partier. Genom denna kan medlemmar i en organisation utan egenvetskap eller mot sin vilja inskrivas som medlemmar av partier, även om deredan är medlemmar i ett annat parti eller om det kollektivanslu-tande partietsideologi är dem främmande. Utträde kan icke vinnas annat än genom åtgärd sominnebär ett visst röjande av åsikt. En kollektiv anslutning av detta slag strider motgrundläggande demokratiska principer. Då rättelse av det påtalademissförhållandet ej synes kunna vinnas på annat sätt - frågan har tagits upp iriksdagen i flera omgångar - nödgas vi förorda att s, k,kollektivanslutning till politiskt parti förbjuds enligt bestämmelse iregeringsformen. Vi föreslår att stadgandet i fråga tas in som en sistaparagraf 9 § - i 1 kap. RF. Medhänvisning till det anförda hemställer vi att med anledning avmotionerna 1973:3, 1973:376, 1973:540 och 1973:543 som 1 kap. 9 § RF antarföljande stadgande: fngen får genom kollektivt beslutanslutas till politiskt parti. Anslutning till pohtiskt parti får ske endastefter individuell ansökan. Reservation av herrar (), (),i (c), F"iskesjö (c) och () vilka ansett dels att det avsnitt av utskottets yttrande som böar på s.61 med orden "Motioner syftande till" och slutar på s. 62 med orden"nu ifrågavarande motioner" bort ha följande lydelse: Individens rätl att fritt ochsjälvständigt välja politiskt parti är grundläggande för demokratin. Utskottetkan därför av principiella skäl inte acceptera kollektiv anslutning avmänniskor till politiskt parti. Reservationsrätt för den enskilde förändraringenting av uppfattningen i denna demokratiskt grundläggande fråga. Nuvarande missförhållanden bör icke i första handförändras genom lagstiftning utan genom åtgärder från partiernas egen sida. Detär utskottets förhoppning att del genom opinionsbildning mot kollektivanslutningenskall visa sig vara möjligt att förmå partierna att själva bringa detta förfarande ur världen, så att som medlemmar endastregistreras personer, som individuellt begär inträde i partiet, dels att utskottets hemställan under punkten F 7 bortha följande lydelse: 7, beträffande frågan om kollektivanslutning till pohtiska partier avslår motionerna 1973:3 och 1973:376 samt förklararmotionerna 1973:540 och 1973:543 besvarade med vad utskottet i denna delanfört. Beträffande antalet riksdagsledamöter (hemställan punktenF 8) 11, Reservation av herrar (), ()och i (m): 1 samband med enkammarreformenuttalade utskottet bl, a, att fördelen med ett högt ledamotsantal var attriksdagens folkliga förankring därigenom breddades. Inte bara olika landsdelaroch orter utan även yrken och intresseriktningar fick därigenom störremöjligheter att bli representerade i . Enligt utskottet kundeemellertid ett system med ersättare för de ordinarie riksdagsledamöterna i vissmån tillgodose detta intresse. Även frånsett detta torde det enligt vadutskottet uttalade bli ofrånkomligt att ånyo överväga ledamotsantalet iden mån ersättare infördes. Vid grundlagberedningens behandling av ersättarfråganframfördes i reservationer krav på en sänkning av antalet riksdagsledamöter isamband med att systemet med ersättare införs. Dessa yrkanden medförde intetresultat. erfarenheter av arbetet i den nyaenkammarriksdagen visar behovet av att överväga begränsning av ledamotsantalet.Trots det uttalande utskottet gjorde 1968 förordar nu utskottet i principoförändrat antal. Detta kommer i praktiken att i samband med beslutom införande av ersättare att medföra en ökning av antalet riksdagsledamötermed ledamöter utöver de 349. Den belastning detta för med sig förden redan så tungrodda riksdagsorganisationen är så allvarlig att vi förordaren sänkning av iedamotsantalet. Medhänvisning till det anförda hemställer vi att med bifall tillmotionerna 1973:1858 och 1973:1874 såvitt nu är i fråga och med avslag påpropositionen 1973:90 i motsvarande del antar följande lydelse av 3 kap. 1 och6 §§ RF: Riksdagenutses genom fria, hemUga och direkta val. består av en kammare med tvåhundranittionioledamöter. För ledamöterna skall finnas ersättare. För val till är riket indelat i valkretsar. Mandaten i utgöres av tvåhundrasextio fastavalkretsmandat och trettionio utjämningsmandat. De fasta valkretsmandaten fördelas mellan valkretsarna pågrundval av en beräkning av förhållandet mellan antalet röstberättigade i varjevalkrets och antalet röstberättigade i hela riket. Fördelningen fastställes i sänder. Beträffande utlandssvenskars rösträtt (hemställan punktenF 9) Reservation av herrar (), (), (), i'ettersson i (c), i (m). Fiskesjö(c) och (): Utskottet har vid sin behandling avmotionerna 1973:1787 och 1973:1874 såvitt gäller frågan om utlandssvenskarsrösträtt hänvisat till valtekniska utredningens arbete. Det inom denna pågåendeutredningsarbetet har tagits till intäkt för att inte i grundlagen garanteraalla svenska medborgare rösträtt vid val till . Enligt vår mening ärdet ett viktigt rättvisekrav att utlandssvenskar i princip får samma rätt attdelta i val till som i bosatta medborgare. Vi kan inte senågon som helst anledning att avvakta en teknisk utredning för att iregeringsformen fastslå principen om utlandssvenskarnas rösträtt. Däremotfår naturligtvis de praktiska detaljerna i samband med utövandet av rösträttenför dessa medborgare liksom närmare regleras i lagform. ex. bli nödvändigt att stadga om anmälan i förväg till särskild röstlängd,krav på innehav av gällande svenskt pass osv. Detaljfrågor av denna karaktärkan behöva utredas ytterligare t. ex. inom valtekniska utredningen. Ettfastställande i grundlagen av utlandssvenskarnas rösträtt förutsätter också enföljdändring av vallagen. att med anledning avmotionen 1973:1787 och med bifall till motionen 1973:1874 såvitt nu är i frågasamt med avslag på propositionen 1973:90 i motsvarande, del antar följandelydelse av 3 kap. 2 § RF: Rösträtt vid val till riksdagentillkommer svensk medborgare. Om rösträttens utövande av svensk medborgare, somej är bosatt i riket, finns bestämmelser i lag. Den som icke har ålder senast på valdagen eller som är omyndigförklarad av domstolhar ej rösträtt. Fråganhuruvida-------- lagutskottet)----- upprättad röstlängd. Beträffande prövning av valbesvär (hemställan punkten F12) Reservation av herrar (), i (c) och i (m): Enligt vår mening har bärande skälanförts i motionen 1973:1889 för att inte inrätta en särskild valprövningsnämndutan låta prövningen av valbesvär ligga kvar hos regeringsrätten. Vi villsärskilt understryka att det gäller en fråga av principiell natur. Önskemåletatt valbesvär skall prövas av ett utanförstående opartiskt organ, utan sambandmed dem som själva är direkt berörda av utgången, bör enligt vår mening vägaväsentligt tyngre än de synpunkter som anförts i propositionen och av utskottettill förmån för en ändring i nuvarande ordning. Huvudstadgandet om valprövningsnämnden har upptagits i 3kap. 11 § förslaget till regeringsform. Ändras detta, får följdändringargenomföras i vissa andra stadganden. a. berörs bestämmelserna i 1 kap. 5 §riksdagsordningen om granskning av bevis om val av ledamöter och ersättare. utgår, torde det vara lämpligt att behålla nuvarandeordning för denna granskning. Närmare bestämmelser härom torde kunna intas ivallagen. Detta har också förutsatts av grund lagbered ningen. attriksdagen med anledning av motionen 1973:1889 och med avslag på propositionen1973:90 i motsvarande del dels antar följande lydelse: av 3 kap. 11 § RF: till får överklagashos regeringsrätten. Den som har valts till riksdagsledamot utövar sitt uppdragutan hinder av att valet har överklagats. Andras valet, intager ny ledamot sinplats så snart ändringen har kungjorts. Vad nu sagts om ledamot ägermotsvarande tillämpning på ersättare. av 4 kap. 7 § andra stycket RF: När det finns anledning till det,skall pröva om ledamot eller ersättare är behörig enligt 3 kap. 10 §.Den som förklaras obehörig är därmed skild från sitt uppdrag. att fjärde stycket i punkten 2 iövergångsbestämmelserna till regeringsformen skall utgå, dels antar följande lydelse av I kap, 5 § första stycket RO: Vid första sammanträdet medkammaren under föredrages berättelse om granskning av bevis om val avledamöter och ersättare. Berättelse om granskning av bevis som inkommer under 8 1973.4 saml. föredrages så snart det kan ske. Närmare bestämmelser om denna granskning finns i vallagen. avi kap, 5 § RO: Val med slutna sedlar fåröverklagas hos regeringsrätten. Valet skall gälla utan hinder av att det haröverklagats. atf 8 kap.2 § riksdagsordningen skall utgå och att följande §§ i samma kap. skall erhålladärav föranledd ändrad numrering, att sista meningen i punkten 4 iövergångsbestämmelserna till riksdagsordningen skall utgå. Beträffande riksdagsledamots skiljande från uppdraget (hemställan punkten F 14) Reservation av (): Förslaget i 4 kap. 7 § RF om attriksdagsledamot av domstol kan skiljas från uppdraget om han genom brott visatsig uppenbarligen olämplig därför är en ny bestämmelse som icke finns i nugällande grundlagar. Bestämmelsen har samband med 20 kap. 12 § ,vari bl. a. stadgas om s. k. partiellt ämbetsansvar för ledamot av beslutandestatlig eller församling. Enligt detta stadgande kan angivna personerdömas till avsättning för brott för vilket stadgas fängelse ellerdäröver. Det är emellertid uppenbart att det föreligger en för detta stadgandefundamental skillnad i ställning mellan riksdagsledamöter och ledamöter avandra offentliga nämnder eller styrelser. De senare har ju i motsats tillriksdagsledamöterna icke till uppgift att stifta lagar utan att tillämpa ochförvalta beslut. Det är enligt min mening stötande att en person som avväljarna utsetts till ledamot av den högsta beslutande församlingen i riketskall kunna skiljas från detta uppdrag av domstol utan väljarnas hörande. Detmåste i en demokrati alltid ankomma pä väljarna att i samband med de allmännavalen pröva huruvida riksdagsledamöterna har det förtroende bland väljarna somkrävs för riksdagsmannauppdraget eller ej. Domstolarnas möjligheter tillinblandning i den politiska beslutsprocessen bör så långt möjligt begränsas. Debör då icke heller ges rätt att avgöra om en riksdagsledamot är uppenbarligenolämplig för sitt uppdrag och därför bör avsättas. Med anledning härav bör, som föreslagits i motionen1973:1848, 4 kap. 7 § tredje stycket RF utgå. Till följd därav bör givetvismotsvarande bestämmelse i ändras. att med bifall tillmotionen 1973:1848 och med avslag på propositionen 1973:90 i motsvarande delantar följande lydelse av 4 kap, 7 § RF: Riksdagsledamot eller----- (=utskottetj------- riksdagensmedgi vande. När det--------- (=utskottet)----- sitt uppdrag. Beträffande beslutande folkomröstning i samband medvilande förslag till grundlagsändring (hemställan punkten F 15) Reservation av herrar i Luttra (c), (), (), (), i (m). Fiskesjö (c) och (): Regeringens förslag till nyregeringsform öppnar inga nya möjligheter att hänskjuta politiska sakfrågortill medborgarna för ett direkt och ställningstagande. Förfolkomröstning skall även i fortsättningen krävas majoritetsbeslut iriksdagen. Resultatet av en eventuell folkomröstning blir enbart rådgivande. Även om den svenska folkstyrelsen självfallet även iframtiden i huvudsak skall förverkligas genom ett representativt system är detenligt vår uppfattning från demokratisk synpunkt önskvärt att medborgarna istörre utsträckning än ges möjlighet att uttala sin mening i frågor avgrundläggande betydelse för samhällslivet. I grundlagarna fastläggs de centrala principerna förstatsskicket. I just dessa frågor är det därför enligt vår mening särskiltviktigt att beslut inte kan fattas utan folkmajoritetens stöd och gillande. Iförslaget till ny regeringsform söker man på samma sätt som attgarantera detta genom att det för grundlagsändring fordras två riksdagsbeslutmed val till mellan besluten. Denna form för folklig kontroll av dekonstitutionella besluten har dock påtagliga brister. Som framhålls i motion1973:1878 påverkas medborgarnas partival i större utsträckning av partiernasställningstaganden i andra frågor än konkreta grundlagsfrågor, I motionerna 1973:1 874 av m, fl, (m) och1973:1878 av herrar () och () föreslås att en minoritetbestående av 1/3 av ledamöter skall kunna föra ut ett som vilandeantaget förslag till grundlagsändring till folkomröstning i anslutning tillföljande riksdagsval. Folkomröstningen föreslås utformad som ett ställningstagande- ja eller nej - till det vilande grundlagsförslaget. Detta förfaller omflertalet av dem som deltagit i folkomröstningen svarar nej och om antaletnejröster svarar mot mer än hälften av de röster som avgivits vid det samtidigtförrättade riksdagsvalet. I annat fall har den nyvalda att i vanligordning fatta ett andra beslut i frågan. Förslagen i motionerna ger medborgarna möjlighet attoberoende av riksdagsvalet ta ställning till ändringar av de grundlägganderegler inom vilka den svenska demokratin har att verka. Detta innebär enväsentlig och från demokratisk synpunkt viktig förstärkning av skyddet motgrundlagsändringar utan stöd av en folkmajoritet. att med bifall till motionen 1973:1878 och med anledning av motionen 1973:1874, båda såvitt nu är ifråga, samt med avslag på propositionen 1973:90 i motsvarande del dels antar följande lydelse av 8 kap. I 5 § RF: Grundlag stiftas--------- (=utskottetj------ antagnaförslaget. Vilande beslut i grundlagsärende underställsfolkomröstning i samband med närmast följande val till , om minst entredjedel av ledamöter vid omröstning förenar sig därom. Vidfolkomröstningen äger de vid valet röstberättigade tillkännagiva huruvida deinstämmer i det vilande beslutet eller ej. Beslutet förfaller, om flertalet avdem som deltager i omröstningen, till antalet motsvarande minst hälften avantalet vid valet avgivna och godkända röster, röstar mot beslutet. Ytterligare bestämmelser om folkomröstning meddelas iriksdagsordningen och annan lag. dels antar en ny paragraf - 3 kap. 16 § RO - av följandelydelse: Förslag otn folkomröstning igrundlagsärende enhgt 8 kap. 15 § andra stycket regeringsformen får väckasgemensamt av minst en tiondel av ledamöter efterdet att beslutat att som vilande antaga förslag om ändring avgrundlag. Förslag om folkomröstning enligt första stycket skallligga på kammarens bord till det andra satnmanträdet efter der då förslaget framställdesoch ställas under omröstning senast vid det därpå följande sammanträdet. dels antar en ny tilläggsbestämmelse 3.16.1 RO av följandelydelse: Förslag som avses i 16 § avlämnas till talmannen ochanmäles av denne i kammaren när det delats ut till ledamöter. dels beslutar att 3 kap. 1620 §§ idet i bil. I intagna förslaget till RO numreras 1721 §§. Beträffande statschefens funktioner m. m. (hemställanpunkterna F 16 F 18 och F20) Reservation av herrar () och iMalmö (m): Enligt vår uppfattning är detangeläget alt den rent formella expedieringen av statsmakternas viktigastebeslut icke politiseras. De bör med andra ord uppfattas som statsakter och ickesom uttryck enbart för en politisk maktutövning. Mot denna bakgrund får man sevårt förslag om statschefens medverkan vid promulgation av lagar ochförordningar samt vid expedition av beslut av större vikt genom att undertecknaberörda dokument. Vi anser att inte bara traditionella skäl utan ocksåprincipiella överväganden talar mycket starkt för att denna uppgift böranförtros åt det opolitiska statsöverhuvudet snarare än åt en politisk Även om lagstiftningen till stora delar självfalletger uttryck åt den i förhärskande majoritetens politiska uppfattning,skall den tillämpas i rättsstatlig ordning av opolitiska organ. Därom råderfull enighet mellan partierna. Det synes då, inte minst av psykologiska skäl,lämpligt att viktigare statshandlingar formellt utgår från den opolitiskestatschefen. Detta kan såvitt vi kan finna ske inom ramen för denträffade överenskommelsen (Torekov-kompromissen). Att märka är att det i den avoss föreslagna lagtexten markeras att besluten är regeringens och attstatschefens medverkan uteslutande är av formell karaktär. Beträffande frågan om vilka dokument som bör undertecknasav statschefen är det enligt vår mening lämpligt att särhålla å ena sidanlagar, förordningar, dispensbeslut enligt 1 I kap. 12 § propositionen, beslutom nåd och abolition (II kap. 13§) samt vissa högre utnämningar - dvs. statsakter som antingen sker på grund avriksdagens beslut eller bemyndigande eller i fråga om vilken regeringen ärensam behörig - å andra sidan lagförslag, som kan anses uttrycka de politiskamakthavarnas strävanden och eventuellt inte vinner framgång i , liksomnyvalsförordnande och vissa mer brådskande beslut. Av praktiska skäl tordeöverenskommelser med främmande makter inte böra medtagas. Endast i den förra avde båda nämnda grupperna av ärenden bör statschefen medverka. Särskild lagtorde erfordras för att bestämma vilka utnämningar som skall undertecknas avkonungen. En regel bör finnas om att expeditionerna vid förfall för konungen fårundertecknas av statsministern. Som departementschefen framhåller i propositionen (s.173), har statschefen enligt gällande folkrättsliga regler vissa funktioner,bl, a. att ackreditera och ta emot sändebud. Det synes följdriktigt attratifikationsinstrument avseende rikets överenskommelser med främmande makterockså undertecknas av statschefen. Enligt vår mening är det vidare otillfredsställande attfrågan vem som är rikets statschef inte besvaras genom enformell statsakt. Så t, ex, förefaller det orimligt - inte minst med hänsyntill statschefens internationella uppgifter - att det vid särskild konselj intekonstateras, när någon inträtt som riksföreståndare. Det synes heller ejlämpligt att regeringen utfärdar förordnande att vara statschef på samma sättsom den utfärdar vilket vikariatsförordnande som helst. Vi föreslår därför enbestämmelse av innebörd att anmälan vid särskild konselj skall göras när någoninträtt såsom statschef. Slutligen föreslår vi - förutom vissa redaktionellaändringar - en föreskrift om att protokoll alltid skall föras vid konselj. Medhänvisning till det anförda hemställer vi att med bifall tillmotionen 1973:1874, såvitt nu är i fråga, och med avslag pä propositionen1973:90 i motsvarande del antar följande lydelse av 5 kap. I -9 §§, 7 kap. 7 §och 10 kap. 1 § RF: Statschefen hålles avstatsministern underrättad otn rikets angelägenheter. När riketsangelägenheter påfordrar det sammanträder regeringen i konselj understatschefens ordförandeskap. Vid konselj föres protokoll. Lagar, förordningar, expeditionerav de övriga regeringens beslut som avses i 11 kap. 13 och 14 §§ dennaregeringsform samt regeringens beslut om tillsättning av sådan stathg tjänstvarom stadgas i särskild lag skall för att bliva gällande underskrivas avkonungen med bekräftelse av statsministern eller annan ledamot av regeringen. Vid förfall för konungen underskrives de expeditioner sotnnu sagts av statsministern. Som statschef------- (=utskottet 2 §j----- reser utrikes. Är konungen--------- (=utskottet 3 §)----- statschefensuppgifter. Utslocknar konungahuset,------- (utskottet 4 §)------ tjugofemår. Har konungen-------- (=utskottet 5 §)----- ha avgått. kan utse någon att tjänstgörasom tillfällig riksföreståndare när ingen med behörighet enligt 4 eller 5 § kantjänstgöra. Talmannen eller, vid förfall för honom, vice talmantjänstgör som tillfällig riksföreståndare, när ingen annan behörig kantjänstgöra. Konungen kan-------- (=utskottet 7 §)----- som statschef. Inträder någon enligtbestämmelserna i detta kapitel såsom statschef, gör man genast anmälan däromvid särskild konselj. Förslag till samt deexpeditioner av regeringens beslut som icke jämlikt 5 kap. 2 § skallunderskrivas av konungen skall för att bliva gällande skrivas under avstatsministern eller annan ledamot av regeringen på dennas vägnar. Regeringenkan dock genom förordning föreskriva att tjänsteman i särskilda fall fårunderteckna expedition.