bet · FW01SkU6 · 1973-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1973 SkU 1973:6 betänkande i anledning av motionerangående bostadsbeskattningen. 1 dettabetänkande behandlas motionerna 1973:384av m. fl. (fp) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begär tilläggsdirektiv tillbostadsskatte-kommittén (Fi 1972:08), utmynnade i att även sådant alternativskall utredas i vilket då båda boendeformerna bostadsägande och bostadsrättsandelbUr föremål för vissa lättnader i beskattningshänseende; 1973:1019 av herrar (c) och i-Glömminge (c) vari hemställs att hos Kungl. Maj;t anhåller om förslag tillhöjning av det i punkt 6 av anvisningarna till 24 § kommunalskattelagen angivnaskattefria beloppet vid uthyrning till sommargäster i egen villafastighet; 1 973:1024 av m. fl. (vpk) vari hemställsatt med uttalande av sin anslutning till principen om likställighet ifråga om att svara för räntekostnaden mellan hyresgäster och egenägda småhusanhåller att regeringen överlämnar motionen till bostadsskattekommittén (Fi1972:08) för beaktande i sitt fortsatta utredningsarbete; 1973:1046 av i m. fl. (m) varihemställs att beslutar om införande av ett särskilt egnahemsavdrag påI . vid inkomstbeskattningen för reparations- och underhållskostnader,att gälla till utgången av . Gällande bestämmelser m. m. Vid inkomstbeskattningen redovisasinkomst av bl. a. fastighetsinnehav. Principen för inkomstberäkningen är liksom i fråga om övriga inkomstslag att fä fram ett nettobelopp, sedanalltså från bruttointäkten dragits av omkostnaderna för inkomstförvärvet. Tillintäkt hänförs bl. a. hyresvärdet av lägenhet som ägaren använt för sin och sinfamiljs räkning samt hyra eller annan ersättning för fastighet eller del däravsom upplåtits till annan. Avdragsgilla är bl. a. kostnader för reparation ochunderhåll av byggnader, värdeminskning på byggnad och på maskiner ochinventarier som hör till fastigheten och tomträttsavgäld eller liknande avgäld.Avdrag får däremot inte göras för ny-, till- eller ombyggnad eller därmedjämförlig förbättring på fastigheten. Under vissa omständigheter skeremellertid inkomstberäkningen enligt en s. k. schablonmetod. Schablonmetodentillämpas i fråga om dels en-och tvåfamiljsfastigheter, s. k. villor, delsfastigheter som tillhör bostadsförening eller bostadsaktiebolag, delsfastigheter som tillhör allmännyttiga bostadsföretag. Schablonmetoden innebäratt ägaren som bruttointäkt skall ta upp ett belopp motsvarande viss procentav fastighetens taxeringsvärde. Procenttalet är tre för andrafastighetskategorier än villor. För villor beräknas intäkten till av dendel av taxeringsvärdet som understiger . ; av den del som liggermellan . .samt-8 %/av den del som överstigersistnämnda belopp. Avdrag medges endast för ränta pä lånat kapital, som lagtsned i fastigheten, och för tomträttsavgäld eller liknande avgäld. 1 fråga omvillorna medges emellertid- härutöver ett ytterligare avdrag med , omägaren är fysisk person och mantalsskriven pä fastigheten. Såvitt gäller den kommunia inkomstbeskattningen berörsfastighetsinnehavet också av reglerna om garantibelopp. Garantibelopp beräknasför alla skattepliktiga fastigheter och utgör av taxeringsvärdet.Garantibeloppet ingår i den till inkomstskatt beskattningsbarainkomsten. Om fastigheten lämnat överskott får ägaren i gengäld vid denkommunala beskattningen avdrag av taxeringsvärdet, dock högst medbelopp som motsvarar överskottet. Schablonberäkning tillämpas ej om fastigheten i mer änringa omfattning brukar utnyttjas till annat ändamål än uthyrning tillstadigvarande bostad eller såsom bostad åt ägaren. Gränsen går vid enbruttointäkt av högst . eller- om bruttointäkten är högre - avtaxeringvärdet. Schablonmetoden för beräkning av villor infördes (prop. 1953:187, BeU 50) som en behövlig förenkling av beskattningsreglerna.Avsikten var att ägaren i princip skulle beskattas i den män han hade egetkapital i fastigheten. Från början var inkomstschablonen , vilket dåungefärligen motsvarade det allmänna ränteläget. För att mildra effekterna av1957 och allmänna fastighetstaxering sänktes emellertid procenttaletdessa år till 2,5 resp. . Är 1966 skärptes beskattningen för vissa villorgenom att procentsatsen bestämdes till 2~8 %, beroende på taxeringsvärdetshöjd. Gränserna för differentieringen, som då sattes-vid 100 000 och 200 000kr., höjdes i samband med allmänna fastighetstaxering-till 1-50 000resp. Medlem i bostadsförening ellerdelägare i bostadsrättsföretag skall inte redovisa inkomst på grund av sittbostadsinnehav. Har medlemmen tagit upp lån för att förvärva andelen är emellertidränteutgifterna avdragsgilla i vanlig ordning. Hyr han ut lägenheten räknasöverskottet av uthyrningen såsom inkomst av kapital. I direktiven för den i fjoltillsatta bostadsskattekommittén (Fi 1972:08) erinrar departementschefen om att1969 års bostadsbeskattningsutredning endast haft att undersöka om deskattemässiga effekterna av bostadsinnehavet för villaägare och medlem ibostadsförening eller delägare i bostadsaktiebolag kunde likställas med avseendepä reglerna om rätt till avdrag för räntekostnader. Pä grund därav kundeutredningens förslag (Ds Fi 1971:1 4) inte undanröja rådande olikheter iskattehänseende för skilda boendeformer,' vilket mötte invändningar underremissbehandlingen. skall enligt sina direktiv behandlafrågan mer allsidigt. Den bör ta upp en principdiskussion om den uppkomnamotsättningen mellan det generella förbudet mot avdrag i beskattningen förlevnadskostnader och rätten till ränteavdrag för boendet i dess olika former.Ränteavdraget medverkar till att bostadskostnaderna i viss utsträckning kanbestridas med obeskattade medel. Även de ojämna verkningarna av dennaavdragsrätt för olika boendeformer bör tas upp i diskussionen. Med hänsyn tillatt avdragsrätt för räntekostnader är en grundläggande princip i vårskattelagstiftning framhålls det i direktiven att ett sätt att åstadkommastörre likformighet torde vara att söka i den skattemässiga behandlingen avintäktssidan. Viktigt att beakta är i detta sammanhang å ena sidan denutveckling som ägt rum på grund av fastighetsvärdenas höjning enligt deåterkommande fastighetstaxeringarna, å andra sidan ränteutvecklingen sedanschablonsystemet infördes . Kommittén bör föreslå åtgärder i syfte attutjämna de skillnader som här föreligger så att beskattningseffekterna imöjligaste mån blir neutrala med avseende på boendeform. Bedömningen bör äveninkludera effekterna av bostadsfinansieringssystemets utformning och familjebostadsbidragen,vilka också påverkar bostadskostnaderna. Utgångspunkten bör enligt direktiven alltjämt vara att vadsom skall beskattas för den som inte bedriver yrkesmässig uthyrning är en pårimligt sätt beräknad avkastning av eget kapital som lagts ned i bostaden.Vidare bör - särskilt med hänsyn till villaägandets stora spridning blandfamiljer med måttliga bruttoinkomster, främst barnfamiljer och pensionärer -de åtgärder som kommittén föreslår inte få leda till påtagliga generellaskärpningar av boendekostnaderna för sådana hushåll. Kommittén bör härutöveruppmärksamma även andra problem som f. n. finns på bostadsbeskattningensområde. Vidare framhålls att utredningen bör bedrivas med all den skyndsamhetsom omständigheterna tillåter. Kommitténsarbete beräknas pågå I 973. Vid höstriksdag avstyrkteskatteutskottet (SkU 1972:51) enhälligt motioner angående ändringar ifastighetsbeskattningen med hänvisning bl. a. till det pågåendeutredningsarbetet. 1 de motioner utskottet behandlar idetta betänkande framställer motionärerna olika yrkanden rörandebostadsbeskattningens utformning. Sålunda yrkas i motionen 1973:384 attbostadsskattekommittén (Fi 1972:08) skall utreda ett alternativ där man behällervissa skattelättnader för villaägare och medlemmar i bostadsrättsförening,medan motionärerna i motionen 1973:1024 anser att kommittén bör eftersträvastörre likställighet mellan hyresgäster och egnahemsägare i fråga om ränteavdrag.1 motionen 1973:1046 åter yrkas - med hänsyn bl. a. till sysselsättningslägetinom byggnadsbranschen - att villaägare skall få avdrag med I . förreparations- och underhållskostnader till utgången av 1973. Yrkandet i motionen1973:1019 avser att åstadkomma en höjning av den nuvarande I ,-gränsenvid schablontaxeringen av en- eller tvåfamiljsfastighet, exempelvis viduthyrning till sommargäster. Av den redogörelsen framgår attbostadsbeskattningen f. n. är föremål för en genomgripande översyn i förstahand för att åstadkomma en större likformighet på detta område. 1 avvaktan påresultatet av denna utredning, som enligt direktiven skall bedrivas med all denskyndsamhet som omständigheterna tillåter, bör ändringar i gällande beskattningsreglerinte vidtas. Eftersom kommittén skall göra en allsidig bedömning av problemen,utgår utskottet från att kommittén kommer att beakta synpunkter av den art, somanförts i motionerna, utan särskilt ställningstagande från sida. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna. 1. motionen1973:384, 2. motionen1973:1019, 3. motionen1973:1024, 4. motionen1973:1046. Närvarande: herrar (), i (m),(), (), herrar (), Josefson i Arrie* (c),* (s), Carlstein (s), (), (), i (s),* (fp) (), i (c) och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. I. av herrar i (m).Josefson i Arrie (c), (). i (c) och (), som dels anfört följande: Yrkandet i motionen 1973:1019 avser en höjning av det nugällande högsta skattefria beloppet vid uthyrning av en- ochtvåfamiljsfastigheter tUl exempelvis sommargäster. harvarit oförändrad sedan 1962 års taxering. Med hänsyn tillpenningvärdeutvecklingen och höjningarna av taxeringsvärdena är, sommotionärerna anför, en uppräkning befogad. En sådan åtgärd skulle också främjahemmaturismen iförhållande till den alltmer expanderande utlandsturismen. En höjning av detta slag kan genomföras utan föregåendeutredning. Anvisningarna till 24 § kommunalskattelagen bör således ändras såatt det högsta skattefria beloppet blir . dels ansett att utskottet under punkt 2 bort hemställa att med bifall till motionen 1973:1019 antarföljande Lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom förordnas, att punkt 6 avanvisningarna till 24 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivnalydelse. De i---------- såsom bostad. Tillfastighet--------- ägarens förfogande. Från tillämpningen av bestämmelserna i 24 § 2 mom. förstaoch andra styckena bliva genom regeln i 2 mom. sista stycket första punkten,under där angivna förutsättningar, undantagna exempelvis fastigheter som undersomrarna bruka uthyras till sommargäster men i övrigt bebos av ägarna,sommarstugor som regelbundet uthyras , fastigheter vilka tillviss del upplåtas för upplagsplats, för rörelse el. dyl. samt fastigheter vilkautnyttjas för odling eller tillgodogörande av alster eller naturtillgångar från fastigheten. En fastighet böranses i allenast ringa omfattning utnyttjad för sådant ändamål, som här avses,om den därigenom förvärvade årliga bruttointäkten uppgår till högst 2 000 kr.eller överstiger nämnda belopp men icke av fastighetenstaxeringsvärde. Frågahuruvida------- beskattningsårets utgång. Denna lag träder i kraft dagenefter den, då lagen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling och tillämpas första gången vid taxering. Äldrebestämmelser gäller alltjämt vid eftertaxering for eller . 2. av herrar i (m) och (),som dels anfört följande: I motionen 1973:1046 av i m. fl.hemställes att beslutar om införande av ett särskilt egnahemsavdragpå I 000 kronor vid inkomstbeskattning för reparations- ochunderhållskostnader att gälla till utgången av . Detta förslag skalluppenbarligen inte ses som ett permanent inslag i gällande beskattningsreglerutan som ett komplement till de särskilda investeringsavdrag som för närvarandegäller för jordbrukare och rörelseidkare. Det måste, med tanke pä det förbyggnadsarbetarna ytterst besvärande sysselsättningsläget, bedömas somangeläget att en sådan kompletterande sysselsättningsstimulans genomföres utanonödig tidsspillan. I detta fall bör således inte resultatet av bostadsbeskattningskommitténsförslag inväntas. Motionen bör således tillstyrkas. dels ansett att utskottet under punkt 4 bort hemställa att med bifall till motionen 1973:1046 antarföljande Förordningom särskilt reparationsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt Härigenom förordnas som följer. Fysisk person, som äger sådan fastighet som i 24 § 2mom. första stycket kommunalskattelagen avses (en- eller tvåfamiljsfastighet), och som före utgången av är påbörjat reparations- eller underhållsarbete på fastigheten, får vid taxering till statlig inkomstskatt åtnjuta särskilt reparationsavdrag vid inkomstberäkningen för den förvärvskälla vari fastigheten ingår. Avdraget göres vid taxering till statlig inkomstskatt fördet beskattningsår, under vilket reparationen sker. Särskiltreparationsavdrag utgör av reparationskostnaden, dock högst I 000kr. Särskilt reparationsavdragåtnjutes endast om den skattskyldige framställer yrkande om sådant avdrag iallmän självdeklaration och företer tillfredsställande utredning om denreparationskostnad på vilken avdrag skall beräknas. Denna förordning träder i kraftdagen efter den, då förordningen enligt därå meddelad uppgift utkommit fråntrycket i . 3. av herrar i (m),(), () och (), som dels anfört följande: Direktiven för nu pågående översyn av bostadsbeskattningenär ensidigt inriktade pä ett alternativ vars effekter skall bli neutrala medavseende på boendeform. "Neutralitet" vid beskattningen bör inte utanvidare anses vara enda alternativet. Som anförs i motionen 1973:384finns mellan de tre huvudtyperna av boendeformer - bostadsägande,bostadsrättsandel och bostadshyrande principiella skillnader inte bara frånden boendes synpunkt utan även från samhällets. I bostadsägande och innehav av bostadsrättsandel hgger ettenskilt sparande som utgör en icke oväsentlig del av det totalahushållssparandet. Bostadssparandet bidrager till den spridning avrealförmögenheten i landet som är önskvärd. Dessa båda boendeformer ger också vissa sociala värden.Det hela eller delvisa ägandet av bostaden ger vissa trivselvärden, vården avbostaden bhr av intresse, egna arbetsinsatser kan vara stimulerande och medförakostnadsbesparingar, barnen får lära sig aktsamhet osv. - För delägare ibostadsrättsförening tillkommer medansvaret för och medbestämmanderätten iföreningens angelägenheter, vilket kan öka vederbörandes allmännasamhällsintresse och samhällsansvar. I annat sammanhang har föreslagits olika åtgärder för attvidga låg-och mellaninkomsttagares möjligheter att förvärva egen bostad ellerbostadsrättsandel. Vissa skattelättnader för dessa båda boendeformer tordeverka i samma riktning. Som anförs i motionen 1973:384 kan ett sådantalternativ för bostadsbeskattningen anses riktigt från såväl samhällsekonomisksom allmän samhällssynpunkt. dels ansettatt utskottet under punkt I bort hemställa att med bifall tillmotionen 1973:384 i skrivelse till Kungl. Maj:t begär tilläggsdirektiv tillbostadsskattekommittén (Fi 1972:08), utmynnande i att även sådant alternativskall utredas enligt vilket de båda boendeformerna bostadsägande ochbostadsrättsandel blir föremål för vissa lättnader i beskattningshänseende. GOTAB 733363 S 1973