bet · FW01SkU19 · 1973-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 19 är 1973 SkU 1973:19 betänkande i anledning av motioner om översynav skattesystemet, m. m. I dettabetänkande behandlas motionerna 1973:15 avherr (), vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller att motionenöverlämnas till den arbetande skatteutredningen för prövning av de i motionenframförda förslagen; 1973:129 av i Skärstad m. fl. (c), varihemställs att beslutar att hos Kungl. Maj:t hemställa om skyndsamutredning och förslag om att införa lindrigare skatteskalor för inkomster avextraarbete, varigenom det dubbla syftet främjas att stimulera till ökadearbetsinsatser och förbättra inkomsttagarnas skattemoral; 1973:258 av herrar () och Hyltander (fp),vari hemställs att beslutar att hos Kungl. Maj:t hemställa omutredning och förslagsyftande till avdragsrätt för kostnader för tillsyn av minderåriga 1973:386 av i Arrie m. fl. (c), varihemställs att beslutar att hos Kungl. Maj:t anhålla om att dentillsatta .skatteutredningen med förtur skall pröva frågan om rätt tillindividuell beskattning enligt i motionen angivna grunder i de fall dä äktamakar båda är verksamma i ett av dem drivet företag inom jordbruk, småindustri,hantverk, handel eller annan rörelse; 1973:399 av (), vari hemställs att beslutar höja det s. k. försäkringsavdragetmed av maximibeloppet för varje hemmavarande barn fr. o. m. innevarandebeskattningsår; 1973:558 av m. fl. (m), vari hemställs attriksdagen 1. beslutar om enfyraårsplan för marginalskattesänkningar med början , 2. hos Kungl.Maj:t anhåller att skatteutredning får i uppdrag att så snabbt läggafram förslag till närmare utformning av fyraårsplanen att förslaget kanföreläggas innevarande års höstriksdag,, 3. beslutar attett extra familjeavdrag om . införs vid inkomstbeskattningen förenarbetstagarfamiljer med barn fr. o. m. , I 1973.6 saml. 4. beslutar attfr. o. m. införa en till . begränsad avdragsrätt -extra förvärvsavdrag - vid inkomstbeskattningen för faktiska tillsynskostnaderför barn för familjer där båda makarna förvärvsarbetar och förensamstående familjeförsörjare, allt under förutsättning att barnen ickeerhållit plats på barn- eller familjedaghem, 5. hos Kungl.Maj:t anhåller om skyndsam utredning och förslag angåonde avdragsrätt förtillsyn av sjuk eller åldrig nära anhörig, 6. hos Kungl.Maj:t anhåller att skatteutredning får tilläggsdirektiv att utredafrågan om indexreglering av skattesystemet i enlighet med de riktlinjer somangivits i motionen 1973:241, 7. hos Kungl.Maj:t anhåller om utredning angående införande av rätt för fysiska personertill begränsat avdrag vid beskattningen för gåvor till bl. a. religiösaändamål, 8. beslutar antaföljande Lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom förordnas, att 20 § samtpunkt I av anvisningarna till 22 § och punkt 11 av anvisningarna till 29 §kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. Vidberäkningen------- 43 § 3 mom. Avdrag må-------- elleruppfostran; värdet av arbete, som i den skattskyldigesförvärvsverksamhet utförts av den skattskyldige själv, hemmavarande barn under16 år eller hemmavarande barn, som fyllt 16 men ej och som ejanses'tillhöra arbetspersonalen; ränta å-------- tillkapitalförlust. Tilldriftkostnader-------- lösegendom, m. m. Tillreparation-------- och underhåll. Somdriftkostnad------- tillhörande fördelningsledningar. Kostnadför----- motsvarande tillämpning. Värdet av-------- somintäkt. Avdrag för-------- till29 §. Redovisararbetsgivare---- om jordbruksfastighet. Avdrag får ske för värdet av arbete som i förvärvskällanutförts av andre maken om båda makarna varit verksamma i förvärvskällan i ejblott ringa omfattning. fastställer grunden härför. Hemmavarandebarn,----- punkt 2.) Barn, som-------- förbarnet. Punkt 18-------- avjordbruksfastighet. Angående hemmavarande barn, som användas i rörelsesamt avdrag för värdet av arbete som utförts av andre maken, gäller vad som ärstadgat beträffande jordbruk (se punkt I av anvisningarna till 22 §). Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1974. Äldre bestämmelser gäller dock vid 1974 eller tidigare årstaxering samt vid eftertaxering för eller . 1973:561 av m. fl. (m), vari hemställs att beslutar att grundavdraget för ålders- ochförtidspensionärer inom folkpensioneringen fr. o. m. taxering skallökas till av basbeloppet för ensam pensionär och för var och en avpensionerade makar till av basbeloppet i enlighet med vad i motionen1973:241 anförts; 1973:566 av m. fl. (c), vari hemställs att beslutar, att 52 § I mom.kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse: I mom. Äkta makar, som under beskattningsåret levttillsammans, taxeras var och en för sin inkomst samt mannen därjämte för boetsgemensamma inkomst. Inkomst av jordbruksfastighet och rörelse skall dock alltidtaxeras hos den av makarna, som har svarat för den största arbetsinsatsen iförvärvskällan. Har vid--------- andrakommuner. Underskottå------- samma slag. Avdrag,som------- styckena medgiva. 1973:582 av herrar () och (), varihemställs att beslutar sådan ändring av 65 § kommunalskattelagen(1928:370) att förvärvsavdraget, i samband med skilsmässa eller därmedjämförlig ändring av samlevnadsförhällanden, kan fördelas pä makarna iförhållande till den del av beskattningsåret de haft vårdnaden om hemmavarandebarn; 1973:1002 av m. fl. (m, fp), vari hemställsatt hos Kungl. Maj:t anhåller att 1972 årsskatteutredning genom tilläggsdirektiv anmodas framlägga förslag till införande av ett skattesystemmed reducerad marginalskatt för extraarbete i enlighet med vad som anförts imotionen; 1973:1020 av herrar iSäffle (c) och i (c), vari hemställs att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna,att schablonavdraget vid beräkning av inkomst av tjänst bör höjas till . 1973:1022 av herrar () och (), varihemställs I.att hos Kungl. Maj:t anhåller om tilläggsdirektiv till pågående skatteutredningarav innebörd att man vid konstruktionen av nya skattesystem särskilt beaktar problemen med skattefuskoch skatteflykt, 2. att riksdagenhos Kungl. Maj:t anhåller om tilläggsdirektiv till 1972 års skatteutredningavseende införande av ett inflationsskydd i det direkta skattesystemet, 3. att riksdagenhos Kungl. Maj:t anhåller om tilläggsdirektiv till pågående skatteutredningarav innebörd att man vid konstruktionen av nya skattesystem beaktar kravet påekonomisk tillväxt, 4. att riksdagenav Kungl. Maj:t begär förtursbehandling inom 1972 års skatteutredning av defrågor som i motionen angetts böra behandlas med prioritet, 5. att riksdagenger Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförts beträffandeskattepolitikens allmänna inriktning; 1973:1053 av m. fl. (m, fp, c), varihemställs attriksdagen hos Kungl. Maj:t anhåller att skatteutredning anmodas attsnarast framlägga förslag till särbeskattning av äkta makar somarbetar i enskild firma; 1973:1060 av i (s), vari hemställs attriksdagen anhåller att Kungl. Maj:t till skatteutredning översänder imotionen anförda synpunkter för beaktande; 1973:1064 av (), vari hemställs att begär att Kungl. Maj:t läter utreda fråganom övergång till individuell kapitalbeskattning. Det i motionen 1973:558 underpunkten 7 framställda yrkandet har utskottet behandlat i bet. SkU 1973:14 ochdet i motionen 1973:1022 under punkten 1 framställda yrkandet behandlarutskottet i bet. SkU 1973 :21. Beträffande motiveringen till yrkandena imotionerna 1973:558 och 1973:561 hänvisas till motionen 1973:241. Vid behandlingen av prop. 197 1:140angående konjunkturstimuleran-de åtgärder begärde (FiU 1971:47, rskr293), att en förutsättningslös utredning om skattesystemet skulle tillsättas.Med anledning därav tillkallade chefen för 13sakkunniga med uppdrag att se över skattesystemet, m. m. Enligt direktiven för utredningen (Fi 1972:02), somantagit namnet skatteutredning, skall företagsbeskattningen och fråganom den ekonomiska ansvarsfördelningen mellan stat och kommun lämnas utanförutredningsuppdraget. Dessa spörsmål är f. n. föremål för överväganden inomföretagsskatteberedningen (Fi 1970:77) och kommunalekonomiska utredningen (Fi1971:08). skall därför huvudsakligen inrikta sin verksamhetpå inkomst- och förmögenhetsskatt, mervärdeskatt samt arvs- och gåvoskatt,såvitt rör fysiska personer och därmed jämställda skattskyldiga. Utredningens huvuduppgift är attbedöma de fördelningspolitiska aspekterna av skatte- och avgiftssystemet.Beskattningen skall enligt direktiven även i fortsättningen medverka till attåstadkomma en jämnare real inkomstfördelning och standardutveckling medborgarnaemellan. Principen om en progressiv statsskatt skall därför behällas. Vid sina överväganden om beskattningens marginaleffekter,dvs. de sammanlagda effekterna av skatteökning och bidragsminskning vidstigande inkomst, skall utredningen uppmärksamma såväl konstruktionen avstatliga bidragssystem som frågan om beskattning i stället för inkomstprövningav bidragen. Utredningen skall också pröva de indirekta skatternasfördelningspolitiska effekter och lämpliga konstruktion. I sitt ovannämnda av godkända bet. FiU 1971:47uttalade finansutskottet att en indexreglering av skattesystemet var mindrelämplig. I stället borde beskattningen pä samma sätt som tid efterannan omprövas och avvägas med hänsyn till penningvärdeförändringen och ändradeförutsättningar i övrigt. Av dessa skäl avstyrkte utskottet ett motionsyrkandemed begäran om ändring av det direkta skattesystemet så attpenningvärdeförändringar inte automatiskt medför ökat skattetryck och därmedminskad köpkraft. Med hänvisning till finansutskottets ovannämnda uttalandeframhålls i direktiven att utredningen inte har anledning att överväga fråganom en indexreglering av skattesystemet. I direktiven förutsätts vidare att principen omindividuell beskattning, som infördes vid inkomstbeskattningen 1970, skallbestå, men utredningen skall pröva frågan om behandlingen i skattehänseende avde faktiskt sambeskattade, dvs. makar som arbetar tillsammans i jordbruk ellerrörelse. En annan fråga, som utredningen skall uppmärksamma, är konstruktionenav existensminimireglerna. Slutligen uttalas i direktiven att det nuvarande i flerahänseenden invecklade regelsystemet inom skattelagstiftningen bör fä en såenkel utformning som möjligt. Utredningen skall därför försöka finna förenklingar,som kan medföra lättnader såväl för den enskilde som förskatteadministrationen. I detta betänkande behandlarutskottet motioner, som innehåller yrkanden om ändringar i eller utredningrörande beskattningen av fysiska personer. Flertalet av de i motionernaaktualiserade frågorna är f. n, föremål för överväganden inom 1972 årsskatteutredning. Utskottet har i det föregående lämnat en redogörelse fördirektiven för skatteutredningen. Därav framgår att utredningen inom ramenför oförändrade skatteinkomster - skall konstruera ett skatte- och avgiftssystem,som på ett tillfredsställande sätt beaktar skattebördornas fördelning,avvägningen mellan direkt och indirekt skatt och graden av progressivitet vidden statliga inkomstbeskattningen. Dessutom skall utredningen pröva demarginaleffekter som uppstår vid stigande inkomster, när progressiviteten ibeskattningen kombineras med avtrapp- 1 1973.6 saml. ningen av de inkomstprövade sociala bidragen. Utredningenskall också pröva frågan om beskattning i stället för inkomstprövning avstatliga bidrag. I motionen 1973:1022 av herrarHelén och yrkas att i skrivelse till Kungl. Maj:t ger tillkänna, att skattepolitiken bör inriktas på attåstadkomma bättre samordning mellan skatter och bidrag, attomfördela skattebördan till förmån för låginkomsttagarna, att justera marginaleffekterna beträffande skatter ochbidrag i mellaninkomstlägena, attförbättra barnfamiljernas situation och attsociala förmåner beskattas. Motionärerna begär vidare tilläggsdirektiv till pågåendeskatteutredningar av innebörd att kravet på ekonomisk tillväxt skall beaktasvid konstruktionen av nya skattesystem. Av vad inledningsvis anförts framgår att det ankommer på1972 års skatteutredning att vid bedömningen och utformningen av skatte- ochavgiftssystemet ta ställning till alla de ovannämnda i motionen uppräknadefrågorna. Självfallet kommer såväl denna utredning som andra pågåendeutredningar rörande beskattningen att vid konstruktionen av nya regler beaktadet allmänna intresset av ekonomisk tillväxt. Under dessa förhållanden anserutskottet, att det inte finns anledning tillstyrka ifrågavarandeskrivelseyrkanden i motionen 1973:1022. Marginalskattesänkningar m. m. I motionen 1973:558 av . yrkas att fattar principbeslut om en fyraärsplan förmarginalskattesänkningar fr. o. m. den och att 1972 årsskatteutredning får i uppdrag att lägga fram förslag till detaljutformning avplanen i sådan tid att förslaget kan behandlas av innevarande års höstriksdag.Herrar och yrkar i motionen 1973:1022, att utredningen får iuppdrag att med förtur behandla frågan om justering av marginaleffekterna iskatte- och bidragssystemet. 1 motionen 1973:129 av i Skärstadm. och i motionen 1973:1002 av m. fl. begärs utredning omlindrigare beskattning av inkomster av extraarbete! Innan utredningen kan ta ställning till frågan omprogressionen vid beskattningen och eventuella sänkningar av marginalskatternamåste inte endast en noggrann kartläggning göras av nuvarande skatte-, avgifts-och bidragssystem utan också en bedömning av de ekonomiska verkningarna avönskvärda reformer. Såvitt utskottet kan bedöma kräver detta omfattande ochtidskrävande ekonomiska och statistiska utredningar. Utskottet kan därför intetillstyrka att redan nu - utan att kunna överblicka desamhällsekonomiska konsekvenserna binder sig för en plan för marginalskattesänkningar. Det bör ankommapä utredningen, i vilken ingår företrädare för alla de i riksdagenrepresenterade politiska partierna, att själv avgöra vilka frågor som är avsådan angelägenhetsgrad att de bör behandlas med förtur. Utskottet avstyrkersåledes bifall till motionerna 1973:558 och 1973:1022 i denna del. Utredningen är enligt sina direktiv oförhindrad att prövaden i motionerna 1973:129 och 1973:1002 behandlade frågan om lindrigarebeskattning av extrainkomster. Utskottet anser sig därför inte heller haanledning tillstyrka skrivelseyrkandena i sistnämnda motioner. Reglerna om extra avdrag förfolkpensionärer konstruerades om i samband med skattereform, ochsamtidigt gjordes det kommunala bostadstillägget skattefritt. Det extraavdraget har avpassats så, att sidoinkomster utöver folkpension ochpensionstillskott . för ensamstående och . för makarinte beskattas. Om inkomsten är högre minskas det extra avdraget, som f. n.uppgår till högst . för ensamstående och . för makar, med entredjedel av överskjutande belopp. Rätten till extra avdrag påverkas också avförmögenhetsinnehav. I motionen 1973:561 av m. fl. yrkas attgrundavdraget för ålders- och förtidspensionärer höjs fr. o. m. 1975 årstaxering till av basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring förensamstående och av basbeloppet för makar som båda har folkpension. I en reservation tUl utskottets betänkande SkU 1972:32anförde reservanterna, att skatte-och bidragsreglerna kunde leda tillotillfredsställande resultat för folkpensionärerna och hemställde attskafteutredningen skulle få i uppdrag att beakta de särskilda problem ochsvårigheter, som är förenade med folkpensionärernas extrainkomster. Sedanreservationen segrat vid omröstning i kammaren, har skatteutredning itilläggsdirektiv fått i uppdrag att också pröva frågan ombeskattningen av folkpensionärernas extrainkomster. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet bifall till motionen 1973:561. Enligt gällande bestämmelser skallvid taxeringen tUl statlig och inkomstskatt vardera maken taxeras försin inkomst och mannen därjämte för boets gemensamma inkomst. Avdrag för löntUl make medges inte. Underskottsavdrag och allmänna avdrag med undantag avförvärvsavdrag, som inte kunnat utnyttjas av den ene maken, får avräknas frånden andre makens inkomst. 1 motionen 1973:558 av m.fl. yrkas rätt tillavdrag fr. o. m. taxering för lön till make enligt av riksskatteverketfastställda grunder, om båda makarna varit verksamma i jordbruk eller rörelse iej blott ringa omfattning. Lagstiftningsyrkandet i motionen 1973:566 av herrElmstedt m. fl. syftar tUl att inkomst av jordbruksfas- tighet och rörelse skall beskattas hos den av makarna somsvarat för den största arbetsinsatsen i förvärvskällan. Vidare begärs imotionerna 1973:1022 av herrar och samt i motionen 1973:1053 avherr m. fl. att skatteutredning får i uppdrag att med förturbehandla frågan om avskaffande av den faktiska sambeskattningen. Slutligenyrkas i motionen 1973:386 av i Arrie m. fl. att skatteutredningenmed förtur behandlar motionärernas förslag att avdrag för lön till make ijordbruk eller rörelse skall medges med en, två eller basbeloppetenligt lagen om allmän försäkring (f. n. beroende på arbetsinsatsensstorlek. Som framgår av den redogörelsen skall frågan omfaktisk sambeskattning prövas av skatteutredningen. Enligt vad utskotteterfarit behandlar utredningen denna fråga med förtur. Med hänsyn härtUIavstyrker utskottet lagstiftningsyrkandena i motionerna 1973:558 och 1973:566.Som framgår av det anförda är ovannämnda yrkanden i motionerna 1973:386, 1973:1022 och 1973:1053 redan tillgodosedda. Förvärvsavdragen m. m. Bestämmelserna om förvärvsavdraginnebär följande. Har makar med hemmavarande barn båda haftarbetsinkomst - A-inkomst -äger den make, som haft den lägsta inkomsten, eller,om makarna haft lika stora inkomster, den yngste maken rätt tillförvärvsavdrag. Avdraget utgör vid inkomst av rörelse av nettointäkten ochvid inkomst av tjänst av inkomsten, i båda fallen dock högst . Vidinkomst av jordbruksfastighet är avdraget . Gift skattskyldig medhemmavarande barn medges vid faktisk sambeskattning, dvs. om makenutfört arbete i jordbruk eller rörelse, förvärvsavdrag med belopp motsvarandevärdet av makens arbetsinsats, dock högst I . Vidare äger ogift man ellerkvinna med hemmavarande barn under 16 är rätt till förvärvsavdrag avnettointäkt av jordbruksfastighet eller rörelse och av inkomst avtjänst, i samtliga fall dock högst med . I motionen 1973:558 av m.fl. yrkas att makar,som båda arbetar, och ensamstående familjeförsörjare fr. o. m. 1974 årstaxering skall tillerkännas ett extra avdrag på högst . för tillsyn avbarn under 10 är, som inte erhållit plats på barn- eller familjedaghem. Motionärerna yrkar vidare, att ett extra familjeavdrag på2 . skall medges "enarbetstagarfamiljer" med barn under 10 årfr. Förslaget motiveras med behovet av ökat stöd tillbarnfamiljerna, och kostnaderna för staten för /74 uppskattas imotionen till ca 120 milj. kr. Dessutom begär motionärerna skyndsam utredningom avdrag för tillsyn av sjuk eller åldrig nära anhörig Lagstiftningsyrkandet i motionen 1973:582 av herrarMarcusson och innebär, att förvärvsavdraget vid skilsmässa ellerdärmed jämförlig ändring av samlevnadsförhållandena skall fördelas på makarna iförhållande till den del av beskattningsåret de haft vårdnaden om Vidare yrkas i motionen 1973:258 avherrar och utredning om avdrag för kostnader för tUlsyn avminderåriga barn och i motionen 1973:1022 av herrar och inom 1972 års skatteutredning av frågan om förbättring avbarnstödet. Slutligen yrkas i motionen 1973:1060 av i attskatteutredningen skall överväga att medge make med den högre inkomstenförvärvsavdrag, om den andre maken har liten sjukpension. Med anledning av förslagen i motionen 1973:558 villutskottet erinra om att den provisoriska omläggning av den statligainkomstskatteskalan, som beslutades av förra årets vårriksdag, innebärskattelättnader för inkomsttagare upp till en årsinkomst på ca 100 000 kr.Samtidigt höjdes barnbidragen fr. o. m. den med . per år.Betydande höjningar av bostadstilläggen har också skett fr. o. m. den 1 april1972. anförde i sitt bet.SkU 1972:32, att förvärvsavdraget, som avser att kompensera barnfamiljerna förmerkostnader för barntillsyn, i princip inte hör hemma i ett system medindividuell beskattning av arbetsinkomster. På grund av de ogynnsammaverkningar för förvärvsarbetande makar med minderåriga barn, som ettavskaffande av avdraget skulle innebära, har det emellertid ansettsofrånkomligt att behålla avdraget tUl dess samhällets åtgärder för barntillsynoch barnservice hunnit byggas ut och förbättras. Alla de i motionerna framförda synpunkterna kommergivetvis att beaktas vid skatteutredningens ställningstagande till frågan omförvärvsavdragets utformning i ett nytt skattesystem. Under dessa förhållandenanser utskottet sig inte ha anledning tillstyrka berörda yrkanden i motionerna1973:258, 1973:558, 1973:582, 1973:1022 och 1973:1060. 1 motionen 1973:1020 av herrarGustafsson i och i begärs riksdagsskrivelse om höjningav schablonavdraget vid beräkning av inkomst av tjänst från 100 till 200 kr.Yrkande om höjning av det nuvarande försäkringsavdraget pä högst . för makar framställs i motionen 1973:399 av herrTaube. Motionären anser att avdraget bör höjas av maximibeloppet förvarje hemmavarande barn fr. o. m. Ett mer omfattandeutredningsyrkande framställs i motionen 1973:15 av . I motionenhemställs bl. a. att skatteutredning får i uppdrag att pröva frågan omutmönstring av alla avdrag, som inte är nödvändiga i de olika förvärvskällorna. Ett bifall till yrkandet i motionen 1973:1020 omfördubbling av schablonavdraget i inkomstkällan tjänst kan beräknas medföra ettårligt skattebortfall på ca 200 milj. kr., varav hälften belöper på kommunerna.Med anledning av yrkandet om höjning av försäkringsavdraget i motionen 1973:399vill utskottet erinra om att utredningen om definitiv källskatt i sittbetänkande Förenklad löntagarbeskattning (SOU 1972:1 I) ifrågasatt om inte försäkringsavdraget bör slopas med hänsyn tUl attavdraget är ägnat att försvåra en eftersträvad förenkling av löntagarnasbeskattning. En av uppgifterna skatteutredning är att sökaåstadkomma förenklingar av beskattningsreglerna för såväl den enskUde somskatteadministrationen. Det kan därför förutsättas att utredningen kommer attta upp de nuvarande avdragsreglerna tUl allsidig bedömning. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltUl motionerna 1973:399 och 1973:1020 samt till motionen 1973:15 i denna del. Skattereduktion m. m. Skattereduktion med 1 800 kr.medges ogift med hemmavarande barn och gift, vars make saknar tUlstatlig inkomstskatt taxerad inkomst. Gift, vars make har taxerad inkomstunderstigande , erhåller skattereduktion av skUlnaden mellan4 . och den taxerade inkomsten. I motionen 1973:1022 av herrar och begärs attskatteutredningen med förtur skall behandla frågan om införande avhemmamakebidrag i stället för skattereduktion. Yrkandet i motionen om hemmamakebidrag har tidigareavvisats av av bl. a. administrativa skäl. Utskottet förutsätteremellertid att skatteutredningen kommer att pröva lämpligheten av att ersättanuvarande regler om skattereduktion med ett sådant bidrag. 1 det föregåendehar framhållits att utredningen själv bör ta ställning till vilka frågor, sombör prioriteras. Med det anförda avstyrker utskottet bifall tUl motionen1973:1022 även i denna del. Indexreglering av skattesystemet_ I motionen 1973:558 av . begärs att skatteutredningen skall få i uppdrag att utreda frågan omindexreglering av skattesystemet och i motionen 1973:1022 av herrar ochFälldin att utredningen skall behandla denna fråga med förtur. har vid upprepade tillfällenintagit en negativ ståndpunkt tUl frågan om indexreglering av skattesystemetmed hänsyn tUl att en sådan åtgärd är förenad med stora praktiska svårigheter,främst på grund av källskattesystemet, och föranleder stabiliseringspöli-tiskaproblem vid en inflationistisk utveckling. Enligt finans- och skatteutskottensav godkända uttalanden bör därför beskattningen som tidefter annan omprövas och avvägas med hänsyn till penningvärdeförändringen ochändrade förutsättningar i övrigt. Mot bakgrund härav har departementschefen idirektiven skatteutredning framhållit, att utredningen inte haranledning att överväga frågan om indexreglering av skattesystemet.