bet · FW01KU39 · 1973-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1973 KU 1973:39 betänkande med anledning av motionom förbud för politiskt parti att äga företag för direktreklam med hjälp avdataregister. I motionen 1973:961 av herrCarlshamre (m) hemstähs "att beslutar att pohtiskt parti ejtihåts att inneha ägarintressen i företag, vars verksamhet omfattar s. k.direktreklam med hjälp av stora dataregister". I motionen framhålls direktreklamens möjligheter att meddatateknikens hjälp nå medborgare med direktstyrd information. Med hänsyn tillatt direktreklamen inte bara är enastående ur effektivitetssynpunkt utan ocksåfavoriserad genom reklamskattens utformning anser motionären att en fortsattexpansion kan tas för given. Bland företag i branschen anges i motionen somdominerande , som inköpts av Arebolagen, vilka tih ägs av socialdemokratiskapartiet och i övrigt av Folkparkemas centralorganisation. Mot bakgrund av dethot mot medborgarnas integritet som stora dataregister allmänt sett utgörframhålls det i motionen som än mer riskabelt ur integritetssynpunkt, ompolitiska partier äger egna dataregister, som i kombination med direktreklamanvänds för att påverka olika grupper av medborgare. De politiska partiernasresurser måste enligt motionen bh avgörande för hur preciserad och vanlig dennaform av påträngande information kan bh. Det framhålls därför som sannolikt attendast ett mycket stort parti på detta sätt systematiskt kan påverkamedborgarna. Detta skulle, anförs det, kunna resultera i att de politiskapartierna får arbeta under helt olika premisser med de allvarligarisker som detta skulle ha för demokratin. På grund av det anförda ansermotionären det nödvändigt att omöjliggöra ägarförhåhanden av det slag som avsesmed motionen. Med anledning av motionen har utskottet tihstähtsskrivelser från och . Gällande rätt m. m. Politiska partier ärbegreppsmässigt att betrakta som ideella föreningar. Under denna beteckningbrukar vanligen sammanfattas en mängd organisationer, föreningar och.andrasammanslutningar som har ställning av juridisk person och som karakteriseras avatt de har till ändamål att främja medlemmarnas gemensamma intressen och inteär registrerade enligt lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar. Genom attföreningar av denna typ är att anse som juridiska personer kan de 4 saml Nr 39 förvärva rättigheter, ikläda sig skyldigheter, kära ochsvara i rättegång etc. Härav följer att de också är oförhindrade att förvärvaegendom, t. ex. aktier i bolag och fastigheter. Först genom grundlagsreform infördes i grundlagenen definition av parti. Enligt den nuvarande lydelsen av RO § 16 första stycketskall mandaten i fördelas mellan partier, varmed förstås varjepolitisk sammanslutning eller grupp av vähare, som uppträder i val undersärskild beteckning. I det av årets riksdag som vilande antagnagrundlagsförslaget har bestämmelsen överförts med oförändrat innehåll (3 kap. 7§ RF). behandlade i sitt slutbetänkande(SOU 1963:17) frågan om behovet av en reglering av partiernas organisation ochverksamhet. Utredningen fann det inte motiverat att föreslå någon sådanreglering. Under framhållande särskilt av föreningsfriheten och principen omfri åsiktsbildning ansåg utredningen att man beträffande partierna främst ficklita tih den offentliga debatten och kritiken. Lagstiftning rörande partiemasverksamhet kunde enligt utredningen te sig påkallad endast om den offentligainsynen i partiernas verksamhet avskärmades och kritiken stod maktlös införobestridliga missförhåhanden. Grundlagberedningen förklarade sig i sitt förslag till nyregeringsform och ny riksdagsordning (SOU 1972:15 s. 76) delaförfattningsutredningens bedömning av hithörande spörsmål. Beredningen anfördeför egen del föhande: Det har varit en givenförutsättning för grundlagberedningens arbete att den politiska verksamheten iSverige även skah försiggå främst genom partier. Rätten att drivapolitisk verksamhet genom partier följer av yttrande- och föreningsfriheterna.En lagreglering av partiernas organisation eller arbetsformer kan utgöra ettingrepp i dessa friheter. Det förslag som grundlagberedningen nu lägger framinnebär ett mera preciserat skydd åt yttrande- och föreningsfriheterna. Dettaskydd är så konstruerat att även den politiska verksamheten kommer i åtnjutandedärav. Departementschefen anslöt sig ipropositionen (1973:90) med förslag till ny regeringsform och nyriksdagsordning till grundlagberedningens bedömning av partiernas verksamhetoch fann lika litet som beredningen, det önskvärt med en lagreglering avpartiernas verksamhet. Naturligt är emellertid, framhöll departementschefen,att denna verksamhet får ett mera preciserat skydd genom regler om yttrande-och föreningsfrihet i grundlag. Vid riksdagsbehandlingen av grundlagspropositionen anslötsig i sitt av i denna del godkända betänkande(KU 1973:26 s. 17) thl grundlagberedningens och departementschefens uttalanden. antog vid vårsessionen 1973 datalagen (1973:289,prop. 1973:33, KU 1973:19). Syftet med lagen är att skydda den enskilde motsådant othlbörligt intrång i den personliga integriteten, som kan bli föhden av den alltmer utbredda dataregistreringen avpersonuppgifter. Enligt lagen får i princip inte personregister, varken inomden enskhda eller offentliga sektorn, inrättas eller föras utan tihstånd avsärskild myndighet - datainspektionen. Från denna regel undantas personregister,vars inrättande beslutas av Kungl. Beträffande förandeav register, som innehåller uppgift om någons politiska eller religiösauppfattning, kan tillstånd meddelas endast om särskilda skäl föreliggerdärtill. I samband med att datainspektionen meddelar tillstånd tillpersonregisters inrättande skall den meddela erforderliga föreskrifter tillförebyggande av otillbörligt integritetsintrång. Det åligger också datainspek-fionenatt utöva tillsyn över registren. Datainspektionen skall därvid kunna ingripamed nya eher ändrade föreskrifter rörande registrets användning. Lageninnehåller även bestämmelser om straff och skadeståndsskyldighet. Sålunda ärdet belagt med böter eller fängelse högst att bl. a. uppsåtligen ellerav oaktsamhet inrätta eller föra personregister utan thlstånd när sådanterfordras enligt lagen. Skadeståndsskyldighet kan uppkomma för den som äransvarig för personregister, om registret innehåller oriktig uppgift. Lageninnehåller även en bestämmelse om förverkande av register, om sådant inrättatsutan erforderligt tillstånd. I motionen hemställs om förbud förpolitiskt parti att inneha ägarintressen i företag vars verksamhet omfattar direktreklammed hjälp av dataregister. För den moderna reklam tekniken har utvecklingen pådataområdet haft stor betydelse. 1 olika sammanhang, inte minst i ,har uttalats farhågor för integritetskränkningar som en följd av de möjligheteratt upprätta personregister som datatekniken erbjuder. Genom datalagenstOlkomst har emellertid skapats förutsättningar för att skydda den enskilde motsädana risker. En rad konkurrerande företag bedriver s. k. direktreklammed hjälp av dataregister. Datalagens skyddsregler är tillämpliga på dennaverksamhet. Det är enligt utskottet naturligt att även de politiskapartierna har mtresse av att använda reklam och datateknik i sitt arbete ochför det ändamålet begagna sig av rekiamföretagens tjänster. Några befogade invändningarhäremot torde inte kunna riktas så länge de grundläggande registren inteutnyttjas på ett sätt som innebär integritetsintrång. Frågan om ett parti harägarintresse eller inte i reklamverksamhet är därvid av underordnat intresse sålänge det är fråga om reklamföretag som arbetar i konkurrens med andra företaginom samma verksamhetsområde. Såväl författningsutredningen som grundlagberedningenuttalade sig emot en lagreglering av partiernas verksamhet. Denna bedömningdelades av departementschef och riksdag vid behandlingen av det somvilande antagna författningsförslaget. Ett tillmötesgående av det imotionen framförda kravet skulle innebära ett avsteg från densålunda uttalade principen. Det skulle dessutom medföra en inte önskvärdsärbehandling av politiska partier i förhåhande tih ideella föreningar iallmänhet. På anfördaskäl avstyrker utskottet motionen. attriksdagen avslår motionen 1973:961. Närvarande: herrar i (s), iLuttra (c)*. (), ()*, (), herrar (),i (s), i (s), (),i (m), i (s), Fiskesjö (c), Mohn (fp)*, iEdane (s) och (). * Ej närvarande vid justeringen. av herrar (), (), i (m).Fiskesjö (c), () och (), vilka ansett att utskottets yttrandeoch hemställan bort ha följande lydelse: I motionen hemställs om förbud förpolitiskt parti att inneha ägarintressen i företag vars verksamhet omfattardirektreklam med hjälp av dataregister. Direktreklamen har utvecklats snabbt i vårt land. Desseffektivitet bedöms av reklamexperter såsom betydande. 1 stor utsträckningbedrivs direktreklamen med hjälp av s. k. dataregister. Det är mot den bakgrunden tveksamt när politiskt parti harägarintressen i direktreklamföretag, speciellt om företaget i fråga ärmarknadsledande. Att ett parti indirekt kontrollerar dylikt företag kan på siktmedföra betydande fördelar för partiet i jämförelse med övriga partier, bl. Dessutom kan en situation lätt uppstå där övriga partier inte ansersig kunna utnyttja företagets tjänster utan risk för att deras planeradeverksamhet kommer till ägarens kännedom. har av tradition avstått från åtgärder sominnebär lagstiftning när det gäller de pohtiska partiernas verksamhet. Detfinns enligt utskottets mening ingen anledning att frångå denna princip. Ickedesto mindre finner utskottet det angeläget att uttala betänklighet mot enutveckling där politiskt parti har ägarintressen i direktreklamföretag. På grundav det anförda hemställer utskottet att förklarar motionen 1973:961 besvarad med vad utskottet anfört. GOTAB 73 5364 S 1973