bet · FW01FöU16 · 1973-12-31 00:00:00 — dels motionen 1973:1666 av () såvitt avserhemställan att mätte besluta att hos Kungl. Maj:t begära förslag tillhöstriksdagen beträffande ett bättre priskompensationssystem. Inriktningen av Sverigessäkerhetspolitik, uppgifterna för och inriktningen av värt totalförsvar samtden fortsatta inriktningen av det mUitära försvaret, civilförsvaret, detpsykologiska försvaret och övrigt totalförsvar behandlades ingående av (prop. 1972:75, FöU 1972:17, rskr 1972:231). försvarsbeslut innebär att vår säkerhetspolitik,i en värld av politiska spänningar och stora militära resurser, även ifortsättningen skall bygga på alliansfrihet i fred och syfta till neutralitet ikrig. För att denna neutralitetspolitik skall vara trovärdig och realistiskmåste den genomföras med stabil politisk inriktning och med stöd av etttotalförsvar som är avpassat och uppbyggt för att värna värt oberoende, iförsta hand genom att vara fredsbevarande, Tilltron till neutralitetspolitikenkräver att hela landet kan försvaras och att försvaret kan anpassas till skildalägen och möta ohka hot och angripare. Enligt försvarsbeslutet bör försvarspoUtiken även ifortsättningen utgå från att en maktbalans råder mellan stormaktsblocken.Planeringen bör i första hand avse åtgärder för att avhålla från angrepp medkonventionella Totalförsvaret bör vara så organiserat att det står klartför en angripare att han kommer att möta folkets samlade motstånd. Det mUitäraförsvaret skall även i fortsättningen bygga på den allmänna värnpliktens grund.Genom en aUsidig underrättelsetjänst och genom smidiga och effektiva former förberedskapsändringar skall möjUgheterna tUl förvarning tiUvaratas ochutnyttjas. Frivilligt försvarsarbete bör underlättas och stödjas. Upplysning omtotalförsvaret som samhällsfunktion bör bedrivas. Civilmotstånd bör studeras. Totalförsvaret skall kunna tvinga en angripare till sådanauppoffringar av tid och resurser samt tUl sådana förluster att han avhålls frånatt företa angreppet. Om blir indraget i ett framtida krig har den påalliansfrihet och neutralitet grundade politiken inte lyckats. De resurser som vidå kan disponera måste koncentreras på kraftfulla åtgärder för att tiU detyttersta försvara landets frihet. I propositionen 1973:1 (bil. 6 s. 23) konstaterardepartementschefen att säkerhetspolitiska läge inte under det senasteåret har ändrats så att någon förändring av mål och inriktning enligt 1972 årsförsvarsbeslut nu behöver vidtas. Bedömningen att det har inträtt en situationi som kan innebära förutsättningar för att uppnå ett mera varaktigttillstånd av avspänning och samarbete har ytterligare underbyggts avutvecklingen . Utskottet delar denna mening. Utskottet anser liksom departementschefen attsannolikheten för krig i mellan stormaktsblocken nu är liten. Av dettakan man emellertid, som departementschefen framhåller, inte dra slutsatser omhur sannolikheten för krig blir . Dessutom föreligger alltjämt derent mUitära förutsättningarna för ett snabbt omslag tUl ett storkrig i . Som utskottet framhöll i samband med förra årets försvarsbeslutkan bedömningen av krigsrisker och politisk utveckling med rimlig grad avsäkerhet endast avse en relativt nära framtid och bör därför inte läggas tillgrund för den långsiktiga försvarsplaneringen. En anpassning tUl vad som skerpä kan endast göras genom att beakta skUda, var för sig tänkbaraoch rimliga utvecklingar. Genom perspektivplanering skall statsmakterna ochplanerande myndigheter fä en uppfattning om vilka försvarsstrukturer som underolika ekonomiska och andra förhållanden kan bli aktueUa . Arbetetmed att ta fram underlag m.m. inför nästa större beslut om försvaretsinriktning skall enligt regeringens direktiv utgå från att detta beslut kommeratt fattas . I propositionen 1973:1 bilaga 6 redovisas vissautgångspunkter för perspektivplaneringen inom det mUitära försvaret ochcivUförsvaret. Tidsplanen i stort för detta arbete har tidigare redovisats avutskottet (FöU 1972:23 s. 89). Perspektivplanering förbereds inom detekonomiska försvaret och inom det område som brukar benämnas Övrigttotalförsvar. Som underlag för perspektivplaneringen inom det militäraförsvaret och civilförsvaret skall till en börian utnyttjas vissa av deangreppsfall som låg till grund för de senast utarbetadeperspektivplanerna. Ett kompletterande underlag angående den internationellamiljön kommer att tillföras planeringen , Departementschefen har vid sina säkerhetspolitiskaöverväganden behandlat doktrinen om s, k. graderat motstånd och därvid berörtden uppmärksamhet som i doktrin- och försvarsplaneringsdiskussioner utomlandsägnas taktiska kärnvapen med hög precision, 1 motionen 1973:1125 av () har hemställts att beslutar anhålla om fortlöpande informationangående riskerna för användning av sådana vapen. Motionären anser attuttalandet i propositionen, att större avseende än tidigare kan komma attfästas vid taktiska kärnvapen, på ett betydelsefullt sätt skiljer sig från deantaganden som låg till grund för miljöstudierna årsförsvarsutredning och därmed för utredningens ställningstaganden. En risk förfaktisk användning av sådana kärnvapen mot oss kan enligt motionären tänkasmedföra andra krav på inriktning och utformning av det mUitära försvaret ochcivilförsvaret än dem som ställs. Utskottet vill i detta sammanhang understryka vikten avatt noga följer den allmänna utvecklingen på kärnvapenområdet ochdärvid bl. a. stöder ansträngningarna att uppnå internationella överenskommelserom begränsningar i fråga om tillverkning, innehav och användning av kärnvapen. Utskottet har fått information om bakgrunden till detuttalande i propositionen som motionären åberopar och om den debatt som förekommerutomlands angående möjligheterna att i vissa lägen utnyttja taktiska kärnvapen.Utskottet anser liksom regeringen att denna debatt bör följas med uppmärksamhetmen att den inte f. n. påkallar några andra åtgärder. Om de tekniskamöjligheterna och politiska ställningstaganden skulle kunna innebära risk föratt taktiska kärnvapen i samband med en konflikt mellan stormaktsblocken kankomma att användas mot bör detta självfallet påverkaförsvarsplaneringen. Något särskilt uttalande av är inte påkallat ochmotionen bör därför avslås i denna del. I enlighet med principerna för roll iförsvarsplaneringen (prop. 1972:103, FöU 1972:23, rskr 1972:309) får utrikes-och försvarsutskotten fortlöpande information om inriktningen av det studie-ochplaneringsarbete som avses föregå ställningstaganden angåendesäkerhets- och försvarspolitiken. Det mUitära försvarets utveckling Mot bakgrund av 1972 årsförsvarsbeslut, sina säkerhetspolitiska överväganden, utvecklingstendenserna beträffandeförsvarsutgifter i omvärlden och överbefälhavarens programplan hardepartementschefen i propositionen 1973:1 bilaga 6 redovisat sin syn på detmilitära försvarets utveckling /74-1977/78. Departementschefen finner det vara nödvändigt att våramilitära resurser upprätthälls pä rimlig nivå och att handlingsfriheten inför Han anser att densäkerhetspolitiska utvecklingen och det samhällsekonomiska läget inte geranledning att ändra planeringsinriktningen eller planeringsramen för detmUitära försvaret. Planeringen för det militära försvarets utveckling underperioden /741977/78 bör därför enligt hans mening ske enligt en planeringsramsom utgår horisontellt från basbeloppet, avrundat 6 904 mUj. kr., i denutgiftsram för /74 som han förordar. Planeringsramen för femårsperiodenföreslås aUtså vara 34 520 milj. kr. 1 planeringenbör enligt departementschefen förutsättas att kompensation för pris- ochlöneförändringar skaU ske enligt nettoprisindex. I motionen 1973:1115 av m. fl. (vpk) harföreslagits att skaU uttala sig för en försvarsordning som bygger påfolkförsvarets principer och består av ett territorialförsvar av lokala ochmobila enheter samt ett gränsförsvar, att satsningen på Viggenprojektetavbryts, att mUitärutgifterna under /74 trappas ned med minst 2000 milj. kr. och att aUa utgifter för det mUitära försvaret skall föras uppunder samma huvudtitel i riksstaten. Yrkanden av samma innebörd som i motionen 1973:1115 fördesfram i motioner av m. fl. i samband med 1972 årsförsvarsbeslut. framhöU då (FöU 1972:17 s. 35) att ettförsvar av det slag som skisserats inte skulle vara tillräckligt för attförverkliga våra säkerhetspolitiska mål. Vidare tillstyrkte utskottetregeringens förslag att flygplan 37 skall utvecklas även till enjaktversion, för att man därigenom skall få möjlighet att ersättajaktflygplanet 35 Draken. Utskottet redogjorde också för den budgetmässigahanteringen av försvarsutgifterna och påpekade att anslagen för verksamheteninom utgiftsramen för det militära försvaret tas upp i driftbudgeten underriksstatens fjärde huvudtitel (FöU 1972:17 s. 36 37). följdeutskottets förslag att avslå ifrågavarande motionsyrkanden. Utskottet finnerinte anledning till annan bedömning än den som gjordes . Motionen1973:1115 bör alltså avslås. I propositionen 1973:1 bUaga 6 har departementschefenredovisat uppgifter angående olika länders försvarsutgifter. Av dessa drar hanslutsatsen att den snabba tillväxt i omvärldens försvarsresurser som utmärktestora delar av 1960-taIet nu är bruten och att, med hänsyn tillkostnadsstegringania, omvärldens krigsmakter måste minska i kvantitativomfattning eller att omsättningen av materiel måste ske i betydligt lägre taktän f. n. och med inriktning mot enklare vapensystem. För vidkommande skärper kostnadsstegringarna förpersonal och kvalificerad vapenmateriel kraven pä prioritering vidställningstaganden till olika vapensystem, framhåller departementschefen. Denfortsatta utvecklingen av det mUitära försvaret kräver enligt hans mening bl.a. mot denna bakgrund klara riktlinjer för avvägningen mellan kvalitet ochkvantitet. Vid den fortsatta utvecklingen av det militära försvaretbör strävan enligt departementschefen vara att så stor del som möjligt avtillgängliga resurser används för materielanskaffning och utbildning som gerförsvars- effekt samt att det militära försvaret byggsupp så att det i allt väsentligt är balanserat och ger möjlighet tiU djupförsvarmed kraftsamling till gränser och kuster. Om det blir nödvändigt att göraavsteg från principen om ett balanserat djupförsvar bör man enligtdepartementschefen prioritera sädana åtgärder som medför att värt försvar bliri vidsträckt menmg uthålligt. Departementschefen anger vissa allmännariktlinjer för avvägningsprogrammens inriktning och anför därvid bl. a. attprogrammet Fjärrstridsförband bör ges lägre prioritet än Markstridsförbanden,Övervattensstridsförbanden och Luftförsvarsstrids-förbanden. Strävan efter den angivna fördelningen av resurserna itidsperspektivet och prioriteringen mellan de olika awägningsprogrammen belysesav tabellen på s. 46 i propositionen 1973:1 bilaga 6. Beträffande planeringsramen för det militära försvaret harherr () med motionerna 1973:1125 och 1973:1666 såvitt nu är i frågahemställt att godkänner de allmänna riktlinjer för det militäraförsvarets inriktnmg som angetts i motionerna, innebärande bl. a. en ökning avplaneringsramen för perioden /74-1977/78 i jämförelse med regeringensförslag från 34 520 till 36 090 milj. kr. (prisläge ). Motionären lämnar en utförlig motivering för sitt förslag.Ökningen av planeringsramen med 1 570 milj. kr. hänförs till åtgärder inom deolika programmen. Planeringsramen bör enligt motionären konstrueras som entrappa för att bidra tUl att säkra grunden för en långsUctig planering. I motionen 1973:1663 av m. fl. (m) har medhänvisning till motionen 1973:241 av m.fl. (m), som väcktes vidriksdagens börian, såvitt nu är i fråga hemställts att för perioden1973/74-1977/78 godkänner en planeringsram för det militära försvaret om 36 245milj. i prisläget , innebärande en ökning med 1 725 mUj. kr.i förhållande till propositionen. Även detta förslag hänför sig till i motionenredovisade åtgärder inom de olika programmen. I det följande lämnas i tabellform en sammanfattning avförslagen i motionerna 1973:1125 och 1666 samt i motionen 1973:1663, uppdeladepå organisatoriska huvudprogram m. m. Förslagen avser ökningar avorganisationen eller snabbare anskaffningstakt i förhållande till denkrigsorganisation resp. anskaffningstakt som förslageni propositionerna avses medge. I tabellen anges motionärernas förslag tUlökning av planeringsramen för perioden och utgiftsramen för /74(milj. kr). Planerings- Utgifts ram ram 2 infanteribrigader (nyttbrigadartilleri) Motionerna1973:1125 och 1666 280 30 Beställningav patrullfartyg 1974/75 Moderniseringav 2 fregatter (endast motionerna 1973:1125 och 1666) Projektering av flottiljledarfartygoch ny ubåt (A 17) Anskaffning av kust- och sjörobot 4 kustartilleribatterier Motionerna1973:1125 och 1666 Motionen 1973:1663 Motionen 1973:1663 Hemvärnets utrustning Summa Motionerna 1973:1125 och 1666() Motionen 1973:1663 (m. I enlighet med 1972 årsförsvarsbeslut anser utskottet Uksom departementschefen att det krävs klarariktlinjer för avvägningen mellan kvalitet och kvantitet. Så stor del avtillgängliga resurser som möjligt bör användas för materielanskaffning och förutbildning som ger försvarseffekt . Det mUitära försvaret börbyggas upp så att det i allt väsentligt är balanserat och ger möjlighet tilldjupförsvar med kraftsamling till gränser och kuster. Utskottet, som behandlar frågan om priskompensation fördet militära försvaret och civUförsvaret särskilt, har inte något att erinramot vad departementschefen har anfört om den fortsatta planeringen för awägningsprogrammen.Detta innebär att utskottet mot bakgrund av den säkerhetspolitiskautvecklingen och det samhällsekonomiska läget inte är berett att tillstyrkaden ökning av utgiftsramen för nästa budgetår, av planeringsramen för perioden1973/741977/78 och av försvarskostnaderna för tiden efter nämnda period sommotionsförslagen innebär. Motionerna bör alltså avslås i denna del ochplaneringsramen för femårsperioden bestämmas till 34 520 milj. kr. i prislägetfebruari 1972. Resultaten av de studier och utredningar rörande detmilitära försvarets utveckling som ännu inte har kunnat genomföras torde i storutsträckning kunna ingå i underlaget för nästa programplan. Rationaliseringsverksamheten inom det militära försvaretberördes av försvarsutskottet i samband med försvarsbeslut (FöU1972:17 s. 40 och 62). Utskottet uttalade att särskUda åtgärderkan behöva vidtas för att underlätta den rationaliseringsverksamhet som pågickeller planerades. Enligt utskottets mening borde i första hand övervägas atttillhandahälla en rörlig kredit för sädana investeringar som ärkapital-krävande men ger god rationaliseringseffekt. Det borde ankomma påKungl. Maj:t att lämna förslag i denna fråga. På förslag av utskottet gavriksdagen som sin mening Kungl. Maj:t till känna vad utskottet hade anfört. I propositionen 1973:1 bilaga 6 (s. 11 och 31) anmälerdepartementschefen överbefälhavarens önskemål att medel för investeringar irationaliseringssyfte skall tUlföras det mUitära försvarets ekonomiska ram somen tillfällig kredit. Enligt departementschefens mening är vissa investeringarnödvändiga och bör prioriteras för att snabbt ge avsedda rationaliseringsvinster.Med hänsyn till förslagen frän försvarets fredsorganisationsutredning och tillatt ett stort antal militära byggnadsobjekt har tidigarelagts under senasteallmänna konjunkturnedgång bör dock, enligt departementschefen, finnasmöjlighter till investeringsätgärder i den utsträckning som bedöms varaerforderlig för att nå rationaliseringsvinster och minskning av antaletanställda. Frågan om en rörlig kredit för investeringar irationaliseringssyfte har berörts i tre motioner. I motionen 1973:1121 av herrPetersson i Gäddvik och herr tredje vice talmannen () hänvisas till1972 års försvarsbeslut i denna del och hemställs att på nyttframhåller vikten av att de nu så angelägna rationaliseringsåtgärdernaunderlättas, i första hand genom tillhandahällande av en rörlig kredit förkapitalkrävande investeringar. I motionen 1973:1663 av m.fl. (m) hemställsatt måtte besluta att tilldela försvarets myndigheter en rörligkredit att användas för rationaliseringsinvesteringar och att återbetalas medhjälp av rationaliseringsvinsterna. I motionen 1973:1666 av ()hemställs att beslutar att hos Kungl. Maj:t begära förslag tillhöstriksdagen om en rörlig kredit tUl försvarets myndigheter för att underlättarationaliseringsåtgärder. Inom det mUitära försvaret pågår ett omfattandeutredningsarbete i syfte att på olika sätt rationalisera verksamheten. Medhänsyn till kostnadsstegringarna i fråga om produktionsfaktorn arbetskraftinriktas ansträngningarna på att minska antalet anställda. Ett av projektengäller stabs- och förvaltningstjänsten i lägre regional och lokal nivå Gfr prop.197375 och FöU 1973:14). För att man snabbt skaU nå de avseddarationaliseringsvinsterna krävs i många fall investeringar. Investeringar i rationaliseringssyfte kan i vissutsträckning finansieras med utnyttjande av medel från investeringsanslagen ikapitalbudgeten, utan att man därför behöver senarelägga andra angelägnainvesteringsobjekt eller räkna upp investeringsanslagen på bekostnad av andraviktiga ändamål inom utgiftsramen. Enligt de upplysningar som har lämnatsutskottet råder f. n. inte brist på lUcvida medel jämfört med antaletfärdigprojekterade investeringsobjekt av detta slag. Med hänsyn även till attprojekteringstiderna för närmast aktuella objekt närmar sig ett är är det tveksamt i vad män ett beslut om rörlig kredit kanpåverka byggnadsvolymen under nästa budgetår. uttalande om åtgärder för attunderlätta rationaliseringsverksamheten får emellertid ses i ett störresammanhang. Möjligheten att disponera en räntebelagd rörUg kredit förinvesteringar som ger god rationaUseringseffekt skulle enligt utskottets meningge planeringen för rationaUseringsverksamheten ett fastare underlag. Kreditenbör självfaUet få användas endast i det avsedda syftet och kreditmöjlighetenbehöver givetvis inte utnyttjas om anslagsmedel är tillgängliga förändamålet. 1 ett system med årliga utgiftsramar kan man enligtutskottets mening vinna påtagliga fördelar om medel på vissa villkor står tillförfogande för användning vid sidan av utgiftsramen. har tidigareunder vårsessionen (FöU 1973:8 s. 4, rskr 1973:62) på förslag av utskottetuttalat att bör ges möjligheter att åstadkomma enutjämning i betalningshänseende meUan olika budgetår. Beträffande investeringar som är kapitalkrävande men gergod rationaliseringseffekt är det alltså angeläget att vidta åtgärder som görgenomförandet mera oberoende än f. n. av den aktuella likviditetssituationenoch därmed av planering, beställningar och leveranser inom byggnads- ochmaterielomrädet i övrigt. I första hand bör komma i fråga en rörlig kredit förändamålet. Vad utskottet har anfört i denna del bör som sin mening geKungl. Maj:t till känna. I detta sammanhang vill utskottet erinra om vadförsvarsutskottet vid riksdag uttalade angående förändringar iefterfrågan på tjänster inom särskUt materielunderhållssektorn (FöU 1972:17 s.64). Vid minskningar av personalbehovet vid försvarets eller de statligaföretagens verkstäder för underhåll av försvarsmateriel bör i största möjligautsträckning tillämpas likartade regler vid de båda slagen av verkstäder föråtgärder som blir aktueUa att sätta in. Departementschefen erinrar om deriktlinjer för den fortsatta programplaneringen för civilförsvaret somfastställdes av riksdag. Vad har anfört iprogramplanen beträffande inriktningen i stort av planeringen under periodenföranleder inte någon erinran från hans sida. Han framhåller emellertidbetydelsen av att tUlräckliga resurser sätts av i planeringsnivån för attupprätthålla produktionsberedskap för tillverkning av skyddsmasker. Vidareuttalar han att de kompletterande åtgärderna för fortsatt uppbyggnad avlednings- och undsättningsorganisationen kan behöva begränsas, något som enligtdepartementschefens mening kan accepteras och överensstämmer med principen attskadeförebyggande åtgärder bör prioriteras före skadeavhjälpande verksamhet. Som helhet anser departementschefen att civilförsvaret iden planeringsnivå som har föreskrivits för perioden /74-1977/78 kommer att utvecklas så att skyddet för befolkningen i krigytterligare förbättras. Han fäster härvid särskild vikt vid attskyddsrumsbyggandet fortsätter. Planeringen för civilförsvarets utveckUng bör enligtdepartementschefen ske inom en planeringsram som utgår horisonteUt frånbasbeloppet, 125,6 mUj. kr., i den utgiftsram för /74 som han förordar.I planeringen bör få förutsättas en medelsförbrukning om totalt 12 milj. kr.utöver de på basbelopp byggda utgiftsramarna för budgetåren 1973/74 och1974/75, om så skulle behövas för att betala vissa åtaganden som har gjortsföre /73. Det innebär en total planeringsram under perioden1973/74-1977/78 om 640 milj. kr. I planeringen börenligt departementschefen förutsättas att kompensation för pris- ochlöneförändringar skaU ske enligt nettoprisindex. Den angivna ramen avser endastsådan verksamhet för civilförsvaret som finansieras från fjärde huvudtiteln.Departementschefen uttalar att den fortsatta planeringen tills vidare bör skefrån förutsättningen att kostnaderna för civUförsvarets åtgärder fördelas mellanstat, kommuner och enskilda enligt oförändrade principer. () har i motionen 1973:1125 hemställt attrUcsdagen godkänner de allmänna riktlinjer för civilförsvarets inrUctning somhar angetts i motionen. Motionären hävdar att regeringens förslag innebär ensuccessiv nedgång av civilförsvarets kapacitet, inte minst beträffandeanskaffningen av skyddsmasker för befolknnigen. Motionen 1973:1666, somhänvisar tUl rekryteringssvårigheter m. m. inom civUförsvaret, innebär attmotionären inte vidhåller sitt förslag i motionen 1973:1125 om en höjning avplaneringsnivån för perioden /741977/78 i förhållande tUl regeringensförslag. Utskottet har inte något att erinra mot vaddepartementschefen har anfört om civUförsvarets utveckling. m. har medfört att likviditetsläget f. n. är gynnsamt. Resultaten av destudier och utredningar som inte har kunnat genomföras tidigare bör i storutsträckning kunna ingå i underlaget för nästa programplan. Liksom departementschefen anser utskottet att särskildvikt bör fästas vid skyddsrumsfrågorna och produktionsberedskapen föranskaffning av skyddsmasker och barnskydd för befolkningen. Med hänsyn tUlkostnaderna och tidsförhållandena för att bygga skyddsrum bör i enlighet medförsvarsbeslutet behållas en tillfredsstäUande planläggning för utrymning avtätorter och andra utsatta områden. Planeringsramen för perioden /741977/78 bör bestämmasenligt departementschefens förslag. Frågan om kompensation för pris-ochlöneförändringar behandlar utskottet särskilt. 1 motionen 1973:897 av och ()har hemställts att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna attkostnader för skyddsrum och skyddsmaterial inte bör drabba bostads-och anläggningssektornutan täckas genom statsmedel inom totalförsvarets ekonomiska ramar.Motionärerna hänvisar tUl skyddsrumsutredningens förslag (SOU 1972:50) som f.n. övervägs i försvarsdepartementet. Utredningen har föreslagit att ettkollektivt ansvar för skyddsrums- kostnaderna läggs på fastighetsägarna i form avskyddsrumsavgift vid nybyggnad inom en skyddsrumsort. Enligt motionärerna måstedet anses uppenbart att kostnaderna för skyddsrumsbyggande är försvarskostnadersom bör täckas med försvarsanslag och inte - direkt eller efter omfördelning av de boende. försvarsbeslut innebar bl. a. att den fortsattaplaneringen bör ske frän förutsättningen att kostnaderna förcivUförsvärsätgärder skall fördelas mellan stat, kommuner och enskilda enligtoförändrade principer. Som framgår av propositionen 1973:1 bilaga 6 (s. 33)övervägs inom försvarsdepartementet f. n. flera viktiga frågor som rörskyddsrumsbyggandet, bl. a. på grundval av förslagen årsskyddsrumsutredning. Enligt vad utskottet har inhämtat är förslag tillriksdagen att vänta tidigast .