bet · FW01NU42 · 1973-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkande nr 1973 NU 1973:42 betänkande i anledning av motion om enfiskkonservindustri på ostkusten. I motionen 1973:1497 av herrarNordgren (m) och i Trobro (m) hemställs att skall hos Kungl.Maj:t anhålla om en förutsättningslös utredning beträffande möjligheterna attanlägga en konserveringsindustri för fisk på ostkusten. Avsättningsproblemen kan vissatider vara svåra för fiskarna på syd-och ostkusten, då man där saknarfiskförädlingsindustrier, sägs det i motionen. Ostkustfiskarnas enda möjlighetvid stora fångster är att sälja fisken som djurföda, vUket ger mycketobetydliga inkomster, eller att vräka överbliven fisk i havet. För delkan avsättningsproblemen också bli stora för sill. TUl följd av desnabba kommunikationerna med fastlandet skulle även de gotländska fiskarnassituation kunna förbättras genom en konserveringsindustri med god kapacitet påostkusten. Att en sådan etableras är enligt motionärernas mening en av deangelägnaste uppgifterna för att på klara sysselsättning blandfiskarna. Uppgifter i anslutning till motionen Fiskerinäringsutredningenredovisade i betänkandet (Ds Jo 1970:5) Stödet tiU fiskets berednings- ochkonservindustri resultatet av en specialundersökning i syfte att närmarekartlägga struktur- och investeringsförhållandena inom den nämnda branschen.Utredningens bearbetning omfattade 92 företag inom berednings- ochkonservindustrin på fiskets område med ett saluvärde av 263 mUjonerkronor. Av företagen var 38 belägna på , 21 på sydkusten och 33 påostkusten. Antalet helårsanstäUda uppgick till sammanlagt 2 600, avvUka var sysselsatta vid företag på , vidföretag på sydkusten och vid företag på ostkusten. Det genomsnittligaantalet helårsanstäUda per företag uppgick på tUl 47, på sydkustentUl 29 och på ostkusten tiU 6. Pä såväl sydkusten som ostkusten sysslar dockföretagen i betydande omfattning även med handeln med färsk fisk. Dåarbetskraften inom denna verksamhet ingår i företagens redovisade arbetsstyrkaär antalet syssel- NU 1973:42 ' 2 satta i fiskberedningen följaktligen mindre än vad somframgår av undersökningen. Av de säsonganställda hänför sig en väsentlig deltUl ostkusten. Utredningen konstaterade att fiskets berednings- och konservindustripå ostkusten domineras av små företagsenheter med i många faU heltsäsonginriktad produktion Enligt undersökningen hade inget av företagen påostkusten ett saluvärde för fiskberedning och konservtUl-verkning överstigande4 mUjoner kronor. Av det totala saluvärdet för sådan produktion hänförde siginte tUl , medan sydkusten svarade för 20procent och ostkusten för . Beredd och konserverad fisk svarade förtvå tredjedelar av produktionens totala saluvärde. Denna produktion skedde tUlövervägande delen på . På ostkusten dominerade beredningen av saltadeller rökt fisk. av saluvärdet hade exporterats. Exporten vari första hand av betydelse för företagen på . Vid undersökningen tUlfrågades företagen om investeringari byggnader och maskiner åren 1965 1969. Enligt de uppgifter som lämnadeshade de totala investeringarna uppgått tUl omkring 33mUjoner kronor eller till i genomsnitt . Avdet sammanlagda investeringsbeloppet hänförde sig tUlvästkusten, tUl sydkusten och till ostkusten. Under sammaperiod uppgick investeringar i byggnader tUl ochinvesteringar i maskiner tiU . I samband rnedundersökningen hade företagen även tiUfrågats om olika former för finansieringenav investeringarna. Av svaren framgick att på och ostkusten närmaretre fjärdedelar av investeringarna hade finansierats med eget kapital. Banklånmed statlig garanti hade varit av större betydelse endast på ostkusten.Statliga fiskberedningslän var av betydelse endast förfinansieringen av investeringarna på ostkusten. Företagen lämnade vidareuppgift om omfattningen av de investeringar som de planerade under åren19701972. De totala planerade investeringarna angavs till 51,2 miljonerkronor. På ostkusten dominerades investeringsplanerna av investeringar ibyggnader. Företagen på angav att aV de planerade investeringarna 27procent hänförde sig tiU nyinvesteringar för en ökad produktion. Motsvarandeandel var för sydkusten och för ostkusten . Dessauppgifter tydde enligt utredningen på att investeringar i bl. a. byggnader hadeblivit eftersatta och att en för effektiv produktionnödvändig förnyelse av fabriksanläggningarna ansågs nödvändig. I samband medundersökningen hade 26 företag angett att deras investeringar hade begränsatsav svårigheterna att skaffa kapital. Vidare hade nio företag angett att derasinvesteringsplaner hade påverkats av tiUgången på driftkapital.Finansieringssvårigheter hade åberopats främst av företag på ostkusten.Utredningen gav viss belysning av förhållandena vid olika företagstyper. 1undersökningen ingick 13 producentkooperativt ägda företag. Enligt utredningen behövde det svenska fisket en vidgadkontinuerlig avsättning pä den inhemska marknaden. I detta sammanhang bedömdes berednings- och konservindustrin få en allt störrebetydelse. Om investeringar inom denna företagssektor hämmades på grund avbristande ekonomiska resurser kunde detta enligt utredningens mening leda tUlatt riskerna ökades för rubbningar av marknadsföringen av svensk fisk.Utredningen föreslog därför att en utbyggnad av berednings- ochkonservindustrin skulle stimiUeras genom ett effektivt statligt stöd. Härvidskulle hänsyn inte endast tas tUl den totala utvecklingen avproduktionskapaciteten. Utredningen framhöll att det var av vikt attförhåUandena vid marknadsföringen av fisk stabUiserades genom att berednings-och konservindustrin kunde ta emot fångsterna Vid vidareförädling i sådanaområden där särskilda svårigheter förelåg i fråga om avsättning påfärskmarknaden. Undersökningen av fiskets berednings- och konservindustri hadevisat att investeringarna inom såväl mindre som större företag under de gångnaåren i första hand hade koncentrerats på att anskaffa maskiner. De planeradeinvesteringarna avsåg dock i stor utsträckning uppförandet av nyafabriksbyggnader. Detta tydde enligt utredningen på att industrin nu befann sigi ett läge då en mer genomgripande modernisering av produktionen var aktuell.Vidare erinrade utredningen om att kraven på fiskets berednings- och konservindustrihade skärpts i den nya mUjöskyddslagstiftningen. Ökade krav skulle också kommaatt ställas genom att livsmedelslagstiftningen byggdes ut och effektiviserades. För att finansieringen av önskvärda nyinvesteringar skullemöjhggöras ansåg utredningen att det statliga kreditstödet på området skullevidgas. Det dittUls befintliga stödet genom direkta statliga lån bedömdes intekunna få sådan omfattning att finansieringsbehovet inom fiskets berednings-och konservindustri blev täckt. Utredningen ansåg att statliga kreditgarantierborde införas för investeringar i fiskets berednings- och konservindustriliksom tidigare skett på andra näringsområden. Direkta stathga lån skuUe även ifortsättningen lämnas i samband med investeringar av speciell karaktär. I propositionen 1971:63 framlades förslag till grunder förlån och kreditgarantier på fiskets område på grundval av vadfiskerinäringsutredningen hade förordat. Förslaget godtogs av (JoU1971:31, rskr 1971:155). Statligt stöd till fiskerinäringen Enligt kungörelsen (1971:445) omstatligt stöd tUl fiskerinäringen lämnas stathgt stöd för att underlättafinansieringen av investeringar inom fiskerinäringen eller för att möjliggöraförbättringar av fiskeföretags ekonomiska förhåUanden. Stödet lämnas i form avlånegaranti och i form av lån ur bl. a. lånefonden tUl främjande av beredning ochavsättning av fisk m. m. (fiskberedningslän). Lånegaranti lämnas bl. a. föråtgärd som är avsedd att höja effektiviteten inom berednings- ochkonservindustrin på fiskets område, om åtgärden kan antas medföra förbättradeavsättningsförhållanden för svenskt fiske och är önskvärd från allmän syn- punkt, samhällsekonomiskt motiverad och lönsam frånföretagsekonomisk synpunkt. Längsta amorteringstid är . Amorteringsfrihetoch anstånd med räntebetalning medges för högst . Fiskberedningslän utgår för sådan åtgärd inom fisketsberednings- och konservindustri som väsentligt underlättar avsättningen av fiskeller förbättrar fiskarnas möjligheter att köpa förnödenheter. Om amorteringstidengäUer detsamma som för lånegarantier. Räntefrihet får medges ellerom särskilda skäl föreligger . Maj:t kan medge befrielse frånåterbetalningsskyldighet av fiskberedningslän av lånebeloppet,om åtgärden vartUl lån bevUjats är av avgörande betydelse för fortsatt fiskeinom visst område och inte kan väntas bli genomförd utan sådan befrielse. Ärende angående statligt stöd i sådana fall som nämntsprövas av efter samråd med statens jordbruksnämnd. Betryggandesäkerhet skall ställas för lån för vUket garanti beviljas och för fiskberedningslän.Undantag kan medges om det bedöms kunna ske utan oskälig risk.Fiskberedningslän får beviljas utan sådan säkerhet när åtgärd för vUket lånetsöks bedöms vara av avgörande betydelse för fisket inom visst område. Enligt uttalande i propositionen 1971:63 bör det statligastödet i första hand komma de lokala och regionala producentkooperativaföretagen tiU godo. Det står emellertid öppet även för enskilda och konsumentkooperativaföretag. Sedan de refererade bestämmelserna tillkom har beslut omkreditstöd fattats i fråga om två anläggningar på ostkusten, tUlhöriga deekonomiska föreningarna Sörmlandsfisk och Gotlandsfisk. 1 intetdera fallet harstödet gällt konservtillverkning. En redogörelse för regleringen av priserna på fisk m. m.lämnas i propositionen 1973:67 angående stödåtgärder på fiskets område. Fiskerinäringen på ostkustenbesväras av återkommande avsättningsproblem. En omständighet som torde bidra tUlavsättningsproblemen är att fiskförädlingsindustrin i den delen av landet harringa omfattning. Mot denna bakgrund föreslås i motionen en förutsättningslösutredning av möjligheterna att anlägga en konserveringsindustri för fisk påostkusten. Statsmakterna har visat sitt intresse för fisketsberednings- och konservindustri bl. a. genom den undersökning av branschen somfiskerinäringsutredningen avslutade och genom det beslut som fattades åretdärpå om att bereda denna industri väsentligt förbättrade kreditmöjligheter. Enredogörelse för dessa, som är avsedda att underlätta avsättningen av svenskfisk, har lämnats ovan. För en betydande del av ostkusten gäller också attstatligt lokaUseringsstöd står tUl buds. Utskottet anser att det närmast bör ankomma på fisketsorganisationer - som har god överblick över tUlförsel och avsättning av fisk i olika delar av landet att med hänsyn tUl förefintligakreditmöjligheter etc. överväga åtgärder för en utvidgadfiskförädlingsverksamhet på ostkusten. Vid dessa överväganden kan hjälp lämnasav berörda statliga myndigheter. Något initiativ i saken från sidasynes inte motiverat. Åberopande vad här anförtshemstäUer utskottet att avslår motionen 1973:1497. den 12 aprU 1973 Närvarande: herrar (), i Glömminge(c), i (s), (). (), (). (), (), Wååg (s), i (s), (), ()och ().