bet · FW01FöU16 · 1973-12-31 00:00:00 — 1. vid punkten 1 (Det mUitäraförsvarets och civUförsvarets fortsatta inriktning) beträffande det militäraförsvarets fortsatta inriktning av herrar i Gäddvik och Virgin (m)som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 23 börjar med "I enlighet med" och slutar med"nästa programplan" bort ha följande lydelse: De hittUlsvarande resultaten av den planering som bedrivsmed utgångspunkt försvarsbeslut visar att landets försvarsförmågaminskar snabbt. Som påtalas i motionerna 1973:1125 och 1973:1663 samt imotionen 1973:241, som väcktes vid början, minskar antaletkvalitativt högtstående enheter inom det mihtära försvaret tiU omkring hälftenoch dessutom sjunker kvaUteten hos dessa i förhåUande till vad som varplanerat. Förändringar i antalet förband och vapenenheter äremeUertid inte den enda utgångspunkten för att bedöma försvarets effekt.NytUlkom-mande vapensystem kan ha sådana egenskaper att en minskning av antaletenheter i viss mån uppvägs av bättre prestanda. Det avgörande för att bedömaförsvarets fredsbevarande förmåga och möjligheter att verka om vi trots alltblir utsatta för anfall är en jämförelse med krigsmakterna i vår omvärld och entolkning av utvecklingstendenserna där. Alla tecken tyder pä att effekten hosdet svenska mUitära försvaret medhittUlsvarande planeringsinriktning kommer att minska tiU bortemot hälften. Vaddetta innebär för den operativa planläggningen och stridens genomförande samtför försvarsviljan är inte utrett. En nedgång av försvarseffekten av detta slag innebärotvivelaktigt att landet tar större risker än som kan motiveras av denutrikespolitiska situationen och att handlingsfriheten inför eventuellaförsämringar av världsbUden minskar starkt. Varken det samhällsekonomiska eller det statsfinansiellaläget är enligt utskottets mening sådant att har anledning att avståfrån den grundtrygghet som det innebär att ha ett försvar med tillräckligfredsbevarande förmåga. Studier och utredningar rörande det militära försvaretsutveckling, grundade försvarsbeslut, har i stor utsträckning ännuinte kunnat genomföras. I avvaktan på ett mera fullständigt underlag börriksdagen mot den angivna bakgrunden enligt utskottets mening ange enplaneringsinriktning för femårsperioden som överensstämmer med förslagen imotionen 1973:1663. Planeringsramen för perioden bör alltså bestämmas tUl 36 245milj. Detta är en ökning med 1 725 mUj. iförhällande tUl vad departementschefen har angett. bör vidare beslutaatt utgiftsramen för nästa budgetår ökas med 206 mUj. jämfört med regeringens förslag. återkommer härtUl vid behandUngen av ram beräkningar m. m. Utskottet, som behandlar frågan om priskompensation fördet militära försvaret särskilt, anser att som sin mening bör geKungl. Maj :t tUl känna vad utskottet har anfört om inriktningen av detmilitära försvaret för programplaneperioden, dels att utskottets hemstäUan underB. 3 (s. 31) bort ha följande lydelse: 3. att med anledning avKungl. Maj:ts förslag och motionerna 1973:1125, 1973:1663 och 1973:1666 i dennadel som sin mening ger Kungl. Maj t tiU känna vad utskottet har anfört om detmilitära försvarets fortsatta inriktning. 2. vid punkten I (Det militäraförsvarets och civilförsvarets fortsatta inriktning) beträffandepriskompensation för det militära försvaret och civilförsvaret av herrarPetersson i Gäddvik (m), i Stenkyrka (c), Enskog (fp), iKvänum (c), ÖhvaU (fp), Glimnér (c) och Virgin (m) som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 30 börjar med "Mot den angivna bakgrunden" ochslutar med "alltså inte bifaUas" bort ha följande lydelse: Försvarsplaneringen, särskilt planeringen för det mUitäraförsvaret, påverkas av mänga faktorer. Den verksamhet man planerar för skallleda fram till att statsmakterna vid varje tillfäUe disponerar förband ochandra enheter till det antal och den kvalité som bedöms vara nödvändig för attförsvaret skaU fylla sin fredsbevarande funktion. Värnpliktiga (civilförsvarspliktiga),friviUigt tjänstgörande och fast anstäUd personal skall i ett kompliceratsamspel och med utnyttjande av bl. a. kapitaltUlgångar i form av mark,anläggningar och materiel verka så att krigsförband och andra operativa enhetersamt fredsorgänisatoriska resurser avvecklasom de är tillräckligt effektiva' underhållsoch vidareutvecklas om de är tillräckligt effektiva nyskapassom ersättning för avvecklade enheter förbereds för kommande nyskapandeeller för att behåUa en hand lingsfrihet i detta avseende. Kraven på planeringsfunktionen har ökat på senare år.Perspektivet har förlängts och i planeringen på medellång sikt skall byggas inen viss handlingsfrihet. Beslutstidpunkter skall klarläggas i programplanerna.Handlingsfriheten skall redovisas, dels den som föreligger vid beslutstidpunkterna,dels den som finns vid femårsperiodens slut. För att de planerande myndigheterna skaU kunna motsvaradessa ambitioner är det enligt utskottets mening angeläget att icke förutsebarastörningar i verksamheten blir så få som möjligt och att statsmakterna inteställer oöverstigliga rationaliseringskrav. Vi riskerar annars att få enplanering som är oekonomisk genom att vara dyr i förhällande till sitt värdeoch genom att inte kunna leda tUl en verksamhet som innebär god hushållning medanvisade medel. Det finns också en påtaglig risk för att planeringsarbetet skall te sig meningslöst för dem somskall ägna sig åt det. Ett incitament tiU rationaliseringar bör alltså finnas,men detta måste dels vara fixerat tiU sin styrka och inte växla frän år tillår, dels stå i proportion till de resultat av rationaUseringar som är möjligaatt vinna. Utskottet anser att nuvarande system för priskompensationi vart fall inte uppfyller viUkoret om ett fixerat rationaliseringskrav. Vidarekommer den fortsatta utvecklingen med all sannolikhet att visa att det andravUlkoret inte heller i fortsättningen uppfyUs. Mot denna bakgrund finner utskottet att åtgärder i den riktningsom föreslås i motionsyrkandena är angelägna. bör uppdra åt Kungl.Maj:t att senast till nästa års riksdag lägga fram förslag om ett nyttpriskompensationssystem som tUlgodoser de krav som utskottet har angett i detföregående, däribland kravet att systemet skall innebära ett lämpligt avvägtincitament tUl rationaliseringar. Vad utskottet har anfört bör ges Kungl. Maj ttUl känna, dels att utskottets hemställanunder D (s. 31) bort ha följande lydelse: D. att beträffande priskompensationför det militära försvaret och civUförsvaret med anledning av motionerna1973:635, 1973:1125, 1973:1663 och 1973:1666 i denna del som sin mening gerKungl. Maj t till känna vad utskottet har anfört. 3. vid punkten 2 (Ramberäkningarför /14 m. beträffande ramberäkningen för det militäraförsvaret av herrar i Gäddvik och Virgin (m) som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 33 börjar med "Utskottet har inte" och på s. 34slutar med "inte bifaUas i någon del" bort ha följande lydelse: Utskottet kan för sin del inte tillstyrka att utgiftsramenför det militära försvaret bestäms enligt regeringens förslag. För att motverkaen drastisk nedgång av försvarseffekten och medge en högre grad avhandlingsfrihet för framtiden bör utgiftsramen med fördelning enligt motionen1973:1663 ökas med 206 mUj. i förhåUande riU förslaget i propositionen.Berörda anslag är alla förslagsanslag och kan överskridas av Kungl. Maj:t.Ytterligare bestäUningsbemyndigande får vid behov inhämtas av . Utgiftsramen för det miUtära försvaret bör aUtså bestämmastiU 7 . i beräknat medelkostnadsläge för /74. 1 motionen 1973:635 av . (fp, c) uttalas farhågor för att bifall tiU regeringens förslag kommeratt medföra arbetslöshet inom försvarsindustrin. För att motverka dettaföreslås åtgärder som skulle kunna leda till ytterligare materielbeställningartiU ett värde av ca 180 milj. kr. Landets försvarsindustri påverkas starkt av den minskningav materielanskaffningen som försvarsbeslut leder tUl. Kartong: S. 73, rad 16 nerifrånStår: B Rättat tUl: B. 1 S. 73, rad 15 nerifrån Står: B. Rättat tiU: 1. industri i stor utsträckning har byggts upp för atttUlgodose totalförsvarets behov och då vår försvarsförmåga även ifortsättningen kommer att vara starkt beroende av att inte hela sektorer förutveckling och tUlverkning av försvarsmateriel inom landet står utan resursermåste statsmakterna känna starkt ansvar för att försvarsindustrin vidmakthållsi tiUräcklig omfattnings Med hänsyn tUl att utgiftsramen för nästa budgetårenligt utskottets förslag ökas med 206 milj. kr. torde det:emellertid inte varanödvändigt att som föresläs i motionen 1973:635 - uppdra åt regeringen attlägga fram förslag,om medel på tUläggsstat. Utskottet kan heller inte förordaförslaget i samma motion om en omfördelning av medel inom utgiftsramen fränrepetitionsutbildning tUl materielanskaffning, dels att utskottets hemställatiunder A. 1 (s. 36) bort ha följande lydelse: 1. att med bifall tUlmotionen 1973:1663 i denna del' samt med anledning av Kungl. Majts förslag,motionen 1973:1125 och motionen 1973:1666, båda motionerna i denna del, /74 faststäUer utgiftsramen för det miUtära försvaret tUl , varav 7 . utgör basbelopp i prisläge . 4. vid punkten 2 (Ramberäkningarför /74 m. beträffande ramberäknihgen för det militäraförsvaret av herrar i Stenkyrka (c), Enskog (fp), iKvänum (c), ÖhvaU (fp) och Glimnér(c) som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 34 börjar med "Utskottet anser" och slutar med"inte bifallas i någon del" bort ha följande lydelse: Med den nuvarande planeringsinriktningen kan uppkommabehov av speciella åtgärder i syfte att stimulera sysselsättningen iförsvarsindustrin. Om sä skulle visa sig nödvändigt av sysselsättningsskäl börKungl. Maj t begära bemyndigande och medel på tilläggsstat för beställningar av materiel till det mUitäraförsvaret. Någon återbetalningsskyldighet bör inte förutsättas beträffandesådana medel. Som en första åtgärd för att öka utrymmet förmaterielbeställningar bör ske en omfördelning av medel inom utgiftsramen pä detsätt som har föreslagits i motionen 1973:635. En omfördelning av medel i dettasyfte har föreslagits även i motionen 1973:1125. Den minskning av repetitionsutbildningenunder nästa budgetår som lämpligen kan ske torde helt ligga inomhuvudprogrammet Arméförband. Belastningen på huvudprogrammets anslag tillledning och förbandsverksamhet bör därför kunna minskas jämfört med vadregeringens förslag innebär. Besparingen ca 80 milj. kr. bör användas föratt finansiera beställningar av nödvändig materiel till det mUitära försvaret.Berörda anslag är alla förslagsanslag och kan överskridas av; Kungl. Maj .t:Ytterligare bestäUningsbemyndigande får vid behov inhämtas av . Vad utskottet har uttalat medanledning av motionen 1973:635 bör ge Kungl. Maj:t tUl känna, dels att utskottets hemställanunder A. 2-3 (s. 37) bort ha följande lydelse: 2. att riksdagenmed bifall till motionen 1973:635 i denna del som sin mening ger Kungl. Maj:ttUl känna vad utskottet har anfört om bestäUningsbemyndigande och medel påtUläggsstat för bestäUningar av materiel tUl det miUtära försvaret, 3. att riksdagenmed bifall till motionen 1973:635 i denna del som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet har anfört om en omfördelning av medel frånrepetitionsutbildning tiU materielanskaffning för det mUitära försvaret. 5. vid punkten 2 (Ramberäkningarför /74 m.m.) beträffande ramberäkningen för civilförsvaret av her rar i Gäddvik och Virgin (m) som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 35 börjar med "Utskottet, som" och slutar med"i denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet anser för sin del att utgiftsramen förcivilförsvaret bör bestämmas i enlighet med förslaget i motionen 1973:1124. Enökning av basbeloppet för nästa budgetår med 2,6 milj. kr. kommer att medge ensatsning på barnskydd mot ABC-stridsmedel i enlighet med vad som har anförts imotionerna 1973:1124 och 1973:1663. Några sådana skydd finns f. n. inte och denanskaffningstakt som blir möjlig med den av Kungl. Maj.t föreslagnautgiftsramen är enligt utskottets mening inte tUlräcklig. Utgiftsramen för civilförsvaret bör alltså bestämmas till139 , varav . utgör basbelopp i prisläge februari1972, dels att utskottets hemställanunder B.l (s. 37) bort ha följande lydelse: 1. att beträffande ramberäkningenför civilförsvaret med bifall till motionen 1973:1124 och med anledning avKungl. Maj:ts förslag samt motionerna 1973:1125 och 1973:1666 i denna delfastställer utgiftsramen för civilförsvaret till , varav . utgör basbelopp i prisläge . 6. vid punkten 10 beträffandearméförbandens inrikt ning för perioden /14-1911/18 av herrar son i Gäddvik och Virgin (m) som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 46 börjar med "Utskottet erinrar om" och på s. 47slutar med "berört anslag" bort ha följande lydelse: 1 avvaktan pä de studie- och utredningsresultat som börligga tUl grund för planeringen är det enligt utskottets mening nödvändigt attför arméförbandens utveckling besluta om en högre ambition än den som departementschefen harredovisat. Utskottet ansluter sig därvid närmast till vad som har kommit tilluttryck i motionen 1973:1663. Strävan bör vara att arméförbanden vid 1980-talets börjaninnehåller bl. a. minst 12 infanteribrigader och minst 24 luftvärnsbataljoner.Planeringen bör aUtså inriktas mot att vidmakthålla två infanteribrigader merän regeringens förslag förutsätter. Beträffande varje förbandstyp måste tUlses att denpersonella och materieUa kvalitén hålls uppe så att förbandet är i stånd attlösa sina uppgifter mot förband av det slag som krigsmakterna i vår omvärlddisponerar. Detta kräver att repetitionsutbildning genomförs i huvudsak enligt1966 års beslut om värnpliktsutbildningen. Försöken med förkortadgrundutbildning gör repetitionsutbildningen särskilt viktig. Vidare behövs enkontinuerlig förnyelse av förbandens materielinnehäll varvid man tar hänsyn tUlden tekniska utvecklingen i omvärlden. Maj:ts förslag innebär vissa förbättringar i frågaom materiel-innehållet i arméförbanden. Dessa motsvarar dock inte strävan attbibehålla förbandens stridseffekt jämfört med omvärlden. Närmast aktuellt är nuatt inrikta planeringen på en snabbare förnyelse av brigadartilleriet än Kungl.Maj:ts förslag innebär och att förbättra mörkerkapaciteten hos vissaluftvärnsbataljoner. Beträffande hemvärnets utrustning finns yrkanden i fyramotioner av vilka tre behandlas här. Dessutom behandlas hemvärnets utrustning imotionen 1973:1663, i motiveringen för yrkandena om ökning av planeringsramenoch utgiftsramen för det militära försvaret. Hemvärnet är en mycket viktig del av arméförbanden ochdess utbildningssystem m.m. har reviderats (prop. 1970:18, SU 1970:87,rskr 1970:194). På grund av medlemmarnas stora intresse för sina uppgifter fårutrustningsfrägorna särskild betydelse. Departementschefen redovisar intenärmare hur han ser på hemvärnets utveckling i dettaavseende. Utskottet har inhämtat att en betydande förstärkning avvapenutrustningen kommer att ske och att ny beklädnadsmateriel för kvinnligpersonal kan beräknas tilldelas hemvärnet med något 1 000-tal omgångar för år. Utskottet räknar med att Kungl. Maj :t för nästa årsriksdag redovisar hur departementschefen ser på utrustningsfrågorna beträffandehemvärnet i flerårsperspektiv. bör emellertid redan nu slå fast atthemvärnssamariternas och hemvärnslottornas behov av ändamålsenligbeklädnadsutrustning är angeläget att tillgodose. Med anledning av motionerna1973:634, 1973:1119 och 1973:1666, sistnämnda motion såvitt nu är i fråga,förordar utskottet att planeringen för anskaffning av vapen- ochbeklädnadsmateriel inriktas mot att tillgodose de mest angelägnaförbättringarna inom hemvärnet . Departementschefens förslag i fråga omrepetitionsutbUdningen vid armén innebär att sådan utbildning under nästabudgetär tar i anspråk ca 1,5 mUj. tjänstgöringsdagar för värnpliktiga. Dettaär en minskning i förhållande tUl arméchefens förslag med ca 100 000tjänstgöringsdagar. Förslagen i motionerna 1973:1125 och 1973:1663 innebär förnästa budgetår en minskning resp. ökning i förhållande tUl departementschefensförslag. Den föreslagna minskningen kan beräknas motsvara 0,50,6 mUj.tjänstgöringsdagar. i perioden har departementschefen(prop. 6. s. 30) uttalat att han anser att en något störreomfattning av repetitionsutbUdningen vid armén bör eftersträvas. Förslagen i debåda motionerna innebär att sådan utbildning kan ta ianspråk omkring 2 milj. tjänstgöringsdagar. Som jämförelse kan nämnas att 1966års beslut om de värnplUc-tigas utbildning, grundat på förslag av 1960 årsvärnpliktsutredning (VU 60), förutsatte ett årligt antal tjänstgöringsdagar förrepetitionsutbUdning vid armén om ca 2,7 milj. (prop. 1966:106 s. 92 och143-145). Enligt gällande s. k. gruppindelningsverk är antalet ca 2,3 mUj.Överbefälhavaren har i programplanen för det miUtära försvaret (s. 25)framhåUit att repetitionsutbildningen, i avvaktan på resultaten av 1972 årsvärnplUcts-utredning och av en särskUd översyn av repetitionsutbUdningssystemet,mte bör tillåtas gå ned med mer än omkring en tredjedel av den volym somframgår av gruppindelningsverket. Utskottet kan inte förorda att repetitionsutbUdningennästa budgetår minskas på det sätt som departementschefen har föreslagit, änmmdre att den i enlighet med motionen 1973:1125 minskas ytterligare. Principenatt krigsförbanden skaU vara användbara för sina uppgifter eftermobiUsering är fastslagen av och bör inte frångås utan attkonsekvenserna härav har klarlagts och befunnits godtagbara. Utskottet förordaralltså att repetitionsutbildningen för hela perioden utökas i förhållande tilldepartementschefens förslag. I den mån den av utskottet förordade inriktningen förarméförbandens utveckling kräver medel utöver utgiftsramen för nästa budgetårbör Kungl. Maj:t föreslå att anvisa medel på tUläggsstat. Ävenytterligare bestäUningsbemyndigande får vid behov inhämtas av . Såvitt hemställan i motionen 1973:1125 avser anslagsbeloppbehandlas den under punkten 11, dels att utskottets hemstäUan (s. 47) bort ha följandelydelse: 1. att riksdagenmed anledning av vad departementschefen har anfört och motionerna 1973:1125 och1973:1663 i denna del som sin mening ger Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottethar anfört om inriktningen för arméförbandens utveckling under perioden1973/74-1977/78, 2. att riksdagenangående utrustning tUl hemvärnet med anledning av motionerna 1973:634,1973:1119 och 1973:1666, sistnämnda motion i denna del, som sin mening ger Kungl.Maj t tUl känna vad utskottet har anfört. 7. vid punkten 12 (Arméförband:Materielanskaffning) beträffande hemvärnets utrustning av herrar iGäddvik och Virgin (m) som - vid bifall tUl reservationen 3 - anser dels att utskottets yttrande (s. 48) bort ha följandelydelse: Utskottet har i det föregående vid punkten 2 hemställt attrUcsdagen bestämmer utgiftsramen för nästa budgetår så att den ökas med 206milj. i jämförelse med regeringens förslag. Härvid har utskottet anslutitsig tUl motionen 1973:1663 av m. fl. (m) i den delen. Enligt nämndamotion bör för nästa budgetår avses 6 mUj. inom utgiftsramen för enförbättring av hemvärnets utrustning, främst i fråga om vapen och beklädnad. Anslaget tiU materielanskaffning för arméförbanden börenligt utskottets mening bestämmas tUl ett belopp som överstiger regeringensförslag med 5 mUj. Ökningen bör om den fullföljs under ytterligare tvåbudgetår kunna höja standarden beträffande hemvärnets utrustning med vapen m.m. tiU en högre nivå. Den bör bl. a. medge att hemvärnssamariter ochhemvärnslottor snabbare får en ändamålsenlig beklädnadsutrustning, i enlighetmed vad som har anförts i motionen 1973:1623. Vid behov bör anslaget förändamålet överskridas med högst 1 milj. kr. Ytterligare bestäUningsbemyndigande får vid behov inhämtasav , dels att utskottets hemstäUan under 2 (s. 48) bort ha följandelydelse: 2. att med bifall tUl motionen 1973:1623 och med anledningav Kungl. Maj:ts förslag till Arméförband: Materielanskaffning för budgetåret1973/74 anvisar ett förslagsanslag av . 8. vid punkten 15 beträffandemarinförbandens inriktning för perioden /741 977/78 av herrar Peterssoni Gäddvik och Virgin (m) som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 51 börjar med "Det vore" och pä s. 5 2 slutar med"i denna del" bort ha följande lydelse: Det är som motionärerna framhåller ekonomisktfördelaktigt att utöka serien av ubåt typ A 14. Än viktigare är att entilläggsbeställning motverkar den starka minskning av antalet ubåtar som ärofrånkomlig på grund av att beställningen av A 14-serien har fördröjts. Antaletubåtar går ned tUl ca tio, dvs. ungefär hälften avnuvarande antal. Mot denna bakgrund bör, som chefen för marinen har föreslagit,utvecklingen av nästa ubåtstyp (A 17) påskyndas. Utskottet förordar att ytterligare två ubåtar typ A 14bestäUs . Beställningen påverkar sysselsättningsläget i ochbefäster möjligheterna att även i fortsättningen tUlverka ubåtar inom landet. I fråga om övriga delprogram vill utskottet f. n. endastuttala att planeringen i enlighet med vad som anförs i bl. a. motionen1973:1663 bör inriktas mot beställning av patrullfartyg /75, motatt projektering av flottUjledarfartyg inleds samt mot attfullfölja tidigare planer beträffande kust- och sjörobotprojektet samt angåendeanskaffning av kustartilleribatterier. 1 den mån den av utskottetförordade inriktningen för marinförbandens utveckling kräver medel utöverutgiftsramen för nästa budgetår bör Kungl. Maj:t föreslå att anvisamedel på tilläggsstat. Även ytterligare bestäUningsbemyndigande får vid behovinhämtas av , dels att utskottets hemstäUan (s. 52) bort ha följandelydelse: att med anledning av vaddepartementschefen har anfört och motionerna 1973:1125 och 1973:1663 i dennadel som sin mening ger Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottet har anfört ominriktningen för marinförbandens utveckling /74-1977/78. 9. vid punkten 20 beträffande flygvapenförbandensinriktning för perioden /74-1977/78 av herrar i Gäddvik ochVirgin (m) som anser att utskottets yttrande och hemställan (s. 56) bort haföljande lydelse: I motionerna 1973:1125 och1973:1663 föreslås att verksamheten inom huvudprogrammet skall inriktas mot ettbibehållande av 7 attackdivisioner, 3 spaningsdivisioner och 11 jaktdivisioner.Den organisation i detta avseende som förslagen i propositionerna 1973:1bilaga 6 och 1973:75 avses medge består av 5attackdivisioner, 3 spaningsdivisioner och 8 jaktdivisioner. Vidare tillkommer5 lätta attackdivisioner utrustade med flygplan Sk/A 60. Ett antaljaktdivisioner med flygplan 35 Draken beräknas dessutom kvarstå . består flygvapenförbanden av 10attackdivisioner, 5 spaningsdivisioner, 20 jaktdivisioner och 1 lättattackdivision. Den kvalitetsskillnad som övergången till flygplan typ 37Viggen innebär uppväger enUgt utskottets mening inte den stora minskning avflygvapenförbandens antal som blir följden av regeringens förslag. Förmågantill insats i skilda riktningar påverkas starkt, liksom uthålligheten.Utskottet tillstyrker därför att attack- och jaktdivisionerna utvecklas ienlighet med vad som har förordats i motionerna 1973:1125 och 1973:1663. Utskottet har inte funnit anledning till erinran mot vaddepartementschefen har anfört om studier för att ta fram underlag för attersätta flygplan AJ 37 med en ny flygplantyp omkring . 1 enlighetmed försvarsbeslut är studierna inriktade mot en flygplantyp medmåttliga prestanda. Studier och utredningar av detta slag är nödvändiga för attbevara den önskvärda handlingsfriheten. T. o. m. /72 har förändamålet anvisats 4,2 milj. kr. Under mnevarande budgetår har planerats ettbelopp av 2,7 milj. kr. och för /74 beräknas ett belopp av 4milj. Utskottet avstyrker alltså bifall tUl motionen 1973:1664 av herrHermansson m. fl. (vpk) i denna del. Såvitt hemställan i motionen avser anslagsbeloppbehandlas motionen även vid anmälan av anslaget tUl forskning och utvecklingför flygvapenförbanden. I den månden av utskottet förordade inriktningen för flygvapenför- bandensutveckling kräver medel utöver utgiftsramen för nästa budgetår bör Kungl.