bet · FW01LU41 · 1973-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsbetänkande nr 1973 LU 1973: 41 Lagutskottetsbetänkande i anledning av propositionen 1973:168 med förslag till lag omändring i lagen (1973: 303) om ändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag, m. m.jämte motioner. I propositionen 1973: 168 har Kungl. Maj:t() förslagit att antaga i propositionenframlagda förslag till 1. lag om ändring i lagen (1973:303) om ändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag, 2. lag om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag. Propositionen innehåller två huvudavsnitt. Deninleds med ett avsnitt angående de lagstiftningsfrågor som sammanhänger med tillämpningenav nya regler om aktiekapitalets minsta storlek på äldre aktiebolag. De nyaövergångsbestämmelser som föreslås i detta hänseende upptas i lagförslagetunder punkten 1. I ett senare avsnitt av propositionen Behandlas frågan omrösträtten för aktier som förvaltas av allmänna pensionsfonden. Delagstiftningsåtgärder som aktualiseras i denna del upptas i lagförslaget underpunkten 2. Propositionenhar såvitt gäller lagförslaget under punkten 1 hänvisats till behandling avlagutskottet och i vad avser lagförslaget under punkten 2 tillnäringsutskottet. I samband med lagutskottets behandling av lagförslaget underpunkten 1 har inom utskottet väckts fråga om ändring av bestämmelserna iaktiebolagslagen angående dispens från förbudet för aktiebolag att lämnapenninglån till aktieägare, styrelseledamot och verkställande direktör liksomatt ställa säkerhet för förbindelser som ingås av nämnda personkrets. Medanledning härav har näringsutskottet, för att möjliggöra en samlad bedömningav förekommande frågor om ändring i aktiebolagslagen, beslutat att medavgivande av yttrande i ärendet överflytta sin andel av propositionen tilllagutskottet. Yttrandet fogas till detta betänkande som bilaga 2. Ianledning av propositionen i den del denna hänvisats till lagutskottet harväckts fem motioner. Motionsyrkandena redovisas nedan på s. 5. Utskottet haröver motionen 1973: 2110 (yrkande 2) inhämtat yttrande från skatteutskottet.Yttrandet fogas till betänkandet som bilaga 3. Fören översikt av lagförslagens materiella innehåll hänvisar utskottet till vadutskottet anför nedan på s. 6. och 7. De vid propositionenfogade lagförslagen har följande lydelse. Lag om ändring i lagen (1973: 303) om ändring i lagen(1944: 705) Härigenom förordnas i fråga omlagen (1973:303) om ändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag, dels att nuvarande punkterna 3 och 4 iövergångsbestämmelserna skall betecknas 5 respektive 6, dels att punkten 2 i övergångsbestämmelserna skall hanedan angivna lydelse, dels att i övergångsbestämmelsernaskall införas två nya punkter, 3 och 4, av nedan angivna lydelse. Vad i 2 § föreskrives omaktiekapitalets storlek skall ej gälla för bolag som bildats före lagensikraftträdande. Dock får det för sådant bolag bestämda aktiekapitalet ellerminimikapitalet ej genom ändring av bolagsordningen sänkas till belopp som ärlägre än . / fråga om bolag som avses i första stycket gäller 3 §första stycket i dess äldre lydelse. I fråga ombolag som bildats före gäller 2 och 3 §§ i sin äldre lydelsetill utgången av . Dock får det för sådant bolag bestämda aktiekapitaleteller minimikapitalet ej genom ändring av bolagsordningen sänkas till beloppsom är lägre än . Styrelseledamot,verkställande direktör, aktieägare, borgenär eller annan vars rätt kan vara beroendedärav kan den 1 oktober 1977den hos rätten ansöka omlikvidation av bolag, vars aktiekapital ej uppgår till vidutgången av . Sker ansökan, skall rätten genast kalla bolaget attinställa sig inför rätten på utsatt dag, minst två och högst därefter,då frågan om skyldighet för bolaget att träda i likvidation skall prövas.Kallelsen skall delges bolaget på sätt som är föreskrivet om stämning itvistemål. Det åligger styrelsen att genast utlysa bolagsstämma för meddelandeom kallelsen. Visas ej innan ärendet avgöres att aktiekapitalet uppgårtill , skall rätten förklara, att bolaget skall träda i Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse likvidation, samt utse en eller flera likvidatorer. Rättenskall genast till registreringsmyndigheten sända dels för registreringmeddelande om likvidationsbeslutet dels underrättelse om förordnande av likvidatormed angivande av dennes fullständiga namn och postadress. Bolag, vars registrerade aktiekapital ej uppgår till50 vid utgången av , skall, om det ej trätt i likvidationeller försatts i konkurs, avföras ur aktiebolagsregistret och är därmedupplöst. Uppgift att bolaget har avförts ur registret skall ej kungöras iallmänna tidningarna. När bolaget avförts ur registret, svarar aktieägarna samtstyrelseledamöter och verkställande direktör solidariskt för bolagetsförpliktelser. Aktieägarna inträder i bolagets ställe som part i de avtalbolaget slutit med tredje man. I den mån bolaget enligt lag eller annanförfattning varit skyldigt att vidtaga åtgärd eller lämna uppgift skall dettai stället fullgöras av styrelsen. Uppkommer behov av likvidationsåtgärd sedan bolagetavförts ur registret, äger 173 a § tredje stycket lagen (1944: 705) om aktiebolagmotsvarande tillämpning. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag Härigenom förordnas i fråga om lagen (1944: 705) omaktiebolag, dels att 119 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 119 a §, avnedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Jämte vad i övrigt i denna lag ärstadgat om utövande av rösträtt och fattande av beslut å bolagsstämma gälle: Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1. att rösträtt ejmå utövas för aktie, å vilken icke fullgjorts förfallen inbetalning eller ifråga om vilken ej, där det skolat ske, avlämnats i 41 eller 60 § omförmäldförbindelse; 2. att varjeaktie, för vilken rösträtt må utövas, berättigar till en röst; 3. att frånvarandeaktieägares rösträtt må utövas genom ombud; 4. att ingen dockmå för egna och andras aktier utöva rösträtt för sammanlagt mer än en femtedelav det på stämman företrädda aktiekapitalet; 5. att såsombolagets beslut gäller den mening, för vilken de flesta rösterna avgivas; 6. att vid likaröstetal val avgöres genom lottning, men i andra frågor den mening gäller sombiträdes av de flesta röstande eller, om jämväl antalet röstande är lika, avstämmans ordförande. I bolagsordningen må kunna intagas bestämmelser avvikandefrån vad i första stycket 26 stadgas; dock att aktieägares rättighet att utövarösträtt ej får inskränkas utöver vad i första stycket 1 är föreskrivet, attolika röstvärde för aktier i bolaget icke må så bestämmas, att röstvärdet förnågon aktie överstiger tio gånger röstvärdet för annan aktie, och attaktieägares rättighet att genom ombud utöva rösträtt ej får inskränkas ividare mån än att föreskrift må kunna meddelas därom, att till ombud må utsesallenast aktieägare. Utan hinder av vad sålunda stadgas må dels beslut enligt133 § 2 mom. andra stycket fattas om sådan ändring av bolagsordningen i frågaom röstvärdet för aktier av olika slag som erfordras för att förhindra att förhållandetmellan aktier av olika slag rubbas och dels i beslut om aktiekapitalets ökningföreskrift meddelas, att för ny aktie ej må utövas rösträtt vid bestämmande avvinstutdelning vartill den nya aktien icke medför rätt. I bolagsordningen må kunna intagas bestämmelser avvikandefrån vad i första stycket 2 samt 46 stadgas; dock att aktieägares rättighetatt utöva rösträtt ej får inskränkas utöver vad i första stycket 1 ärföreskrivet, och att olika röstvärde för aktier i bolaget icke må så bestämmas,att röstvärdet för någon aktie överstiger tio gånger röstvärdet för annanaktie. Utan hinder av vad sålunda stadgas må dels beslut enligt 133 § 2 mom.andra stycket fattas om sådan ändring av bolagsordningen i fråga om röstvärdetför aktier av olika slag som erfordras för att förhindra att förhållandetmellan aktier av olika slag rubbas och dels i beslut om aktiekapitalets ökningföreskrift meddelas, att för ny aktie ej må utövas rösträtt vid bestämmandeav vinstutdelning vartill den nya aktien icke medför rätt. För egen aktie må aktiebolag ickeutöva rösträtt, ej heller må av dotterbolag rösträtt utövas för aktie imoderbolaget. Vad ovan i första stycket 1 stadgas utgör ej hinder föraktieägare att, under det han är förlustig sin rösträtt, med laga verkandeltaga i beslut, för vars giltighet erfordras att samtliga aktieägare förenasig där- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Erfordras för besluts giltighet samtycke av samtligaaktieägare eller ock viss röstpluralitet av de vid bolagsstämma företräddaaktierna eller av bolagets hela aktiekapital, skola aktier, för vilka rösträttej må utövas enligt tredje stycket, icke medräknas. Innehar i enlighet med reglementet(1959: 293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning fjärdefondstyrelsen aktier i visst aktiebolag, får efter fondstyrelsens bemyndiganderösträtt för aktieinnehavet utövas genom ett eller flera ombud, som föreslagitsav facklig organisation med medlemmar anställda hos bolaget. Denna lag träder i kraft . Om bolagsordning vid ikraftträdandet innehållerbestämmelse som strider mot 119 § enligt dess nya lydelse eller 119 a §, ärbestämmelsen utan verkan. De i betänkandet behandlade motionerna upptar följandeyrkanden. Motionen 1973: 2106 I motionen 1973: 2106 av herrBörjesson i Glömminge m. fl. (c) hemställs att vid behandlingen avpropositionen beslutar 1. attövergångstiden för ökningen av aktiekapitalet i aktiebolag bildade före den 6juni 1973 till den nya minimigränsen utsträcks till utgången av 1980, 2. att Kungl.Maj:t bemyndigas medge dispens för höjning även omsärskilda omständigheter föreligger, samt 3. att hos Kungl.Maj:t anhålla om utredning beträffande ett garanti-system för att underlättarörelsedrivande bolags anpassning till nya regler om aktiekapitalets storlek ienlighet med vad som har anförts i motionen. Motionen 1973: 2107 I motionen 1973: 2107 av herrarCarlström (fp) och Hovhammar (m) yrkas att hos Kungl. Maj:t anhållerom sådant förslag att företagens reserv- och skuldregleringsfond får användasför erforderlig höjning av företagens aktiekapital. Motionen 1973: 2108 I motionen 1973: 2108 av m. fl. (fp) hemställs 1. att riksdagenhos Kungl. Maj:t begär att förslag om ny företagsform med begränsad ekonomiskansvarighet för ägarna avsedd för mindre företag föreläggs föreutgången av 1975, 2. att om detta yrkande avslås avslår proposition 1973: 168 i de delar som avserhöjning av aktiekapital för bolag bildade före . Motionen 1973: 2109 I motionen 1973: 2109 av herrarLöfgren (fp) och i (fp) hemställs att beslutar 1. att aktieägarespersonliga ansvar för upplöst bolags skulder och skyldigheter endast inträderom bolaget informerat aktieägarna om de nya reglerna och om möjligheterna attskydda sig mot framtida rättsanspråk, 2. att personer,vilka efter men före utgången av nämnda år genom gåva ellerarv erhållit en mindre aktiepost i upplöst bolag och uppenbarligen saknatinflytande över dess skötsel, skall vara befriade från personligt ansvar förbolagets skulder och skyldigheter, 3. att avförandeav bolag ur aktiebolagsregistret i enlighet med i propositionen föreslagen lagskall kungöras i vanlig ordning, 4. att ansvaretför avfört bolags förpliktelser övertas av styrelseledamöter, verkställandedirektör samt aktieägare först från den dag kungörelse om bolags avförande uraktiebolagsregistret skett. Motionen 1973: 2110 1 motionen 1973: 2110 av m. fl. (m)hemställs 1. att riksdagenbeslutar att aktiekapitalets lägsta belopp skall vara , 2. att riksdagenhos Kungl. Maj:t hemställer att Kungl. Maj:t ger företagsskatteberedningen iuppdrag att framlägga förslag syftande till att medge uppskrivning avaktiekapital med obeskattade medel i enlighet med vad i motionen anförts. Aktiebolagslagen ändrades våren1973 så att minimigränsen för aktiekapitalet höjdes (prop. 1973:93, LU 1973: 19, rskr 1973: 238). Ändringen avsåg bara bolag sombildades efter den nya lagstiftningens ikraftträdande den 6 juni 1973.Samtidigt förutskickades dock att förslag om övergångsbestämmelser som innebärkrav på höjning av minimigränsen även för äldre bolag skulleläggas fram för . I enlighet härmed läggs i förevarandeproposition fram förslag med övergångsbestämmelser som innebär krav på att allaaktiebolag vid utgången av skall ha ett aktiekapital på minst 50 000kr. Aktiebolag som inte höjt sitt aktiekapital till minstdetta belopp föreslås bli upplösta genom ett förenklat likvidationsförfarande.Förslaget gör det möjligt för rörelsedrivande aktiebolag, som inte genomförerforderlig kapitalhöjning, att efter upplösningen fortsätta rörelsen i annanföretagsform. kommer den av vid 1973 årsvårsession antagna lagen (1973: 502) om ändring i reglementet (1959: 293) angåendeallmänna pensionsfondens förvaltning att träda i kraft. Lagstiftningen (prop.1973:97, NU 1973:58, rskr 1973:237) innebär att medel ur allmännapensionsfonden (AP-fonden) i viss utsträckning skall kunna genom placering ibl. a. aktier tillföras näringslivet såsom riskvilligt ägarkapital. Vid sinbehandling av frågan hemställde om förslag till lagändring som gördet möjligt för AP-fonden att uppdra åt representanter för de anställda i ettföretag att utöva rösträtt för fondens aktier i företaget. Med anledning häravläggs i förevarande proposition fram förslag om sådan ändring iaktiebolagslagen att rösträtten för aktier som tillhör AP-fonden kan delegerastill flera representanter för olika arbetstagarorganisationer. Lagförslagenavses träda i kraft . I det följande behandlar utskottet de delar avpropositionen som berörts i motioner eller som eljest tilldragit sig utskottetssärskilda uppmärksamhet. Dessutom tar utskottet, såsom ovan (s. 1) berörts,med begagnande av sin initiativrätt upp fråga om ändring av bestämmelserna i 75b § aktiebolagslagen angående dispens från reglerna om förbud för aktiebolagatt lämna penninglån till aktieägare, styrelseledamot och verkställandedirektör liksom att ställa säkerhet för förbindelser som ingås av nämndapersonkrets. Beträffande förslaget med övergångsbestämmelser rörandetillämpningen av de nya reglerna om aktiekapitalets minsta storlek på äldreaktiebolag vill utskottet här erinra om att förslaget följer de allmännariktlinjer som drogs upp i propositionen 1973: 93 och som godkändes avriksdagen vid dess behandling av det då aktuella lagförslaget. I motionen 1973: 2110 (yrkandet 1)hemställs att i anledning av propositionen 1973: 168 beslutar attaktiekapitalets lägsta belopp skall vara . De argument sommotionärerna anför utgör en upprepning av vad som framfördes till stöd förliknande motionsyrkanden i samband med riksdagsbehandlingen av propositionen1973: 93. Utskottet anser det inteerforderligt att i detta sammanhang upprepa de invändningar mot motionärernassynpunkter som utskottet framförde vid den tidigare behandlingen av dennafråga, utan hänvisar till sitt tidigare ställningstagande (LU 1973: 19 s. 49f.). I enlighet härmed avstyrker utskottet bifall till motionen 1973: 2110 idenna del. Fråga om införande av en ny företagsform Med propositionens förslag tillövergångsreglering för genomförandet av höjningen av minimikapitalet i äldreaktiebolag till . uppkommer frågan, vilken företagsform som kan varamest lämpad för de mindre rörelsedrivande bolag som inte kan åstadkomma denföreskrivna kapitalökningen. Det finns t. ex. i de flesta västeuropeiska ländervid sidan av aktiebolaget en särskild bolagsform, vari ekonomisk verksamhetkan drivas utan personlig ansvarighet för delägarna. 1 tysk rätt benämns dennabolagstyp Gesellschaft mit beschränkter Haftung (GmbH). I motionen 1973: 2108 (yrkandet 1) yrkas att hosKungl. Maj:t begär att förslag om en ny företagsform med begränsad ekonomiskansvarighet för ägarna avsedd för mindre företag föreläggs föreutgången av 1975. En sådan bolagsform bör enligt motionärerna även utformas såatt de mindre företagen i skattehänseende och i vad gäller rätten tillfondavsättningar behandlas på i huvudsak samma sätt som aktiebolag. Utskottet erinrar om att med anledning avmotionsyrkanden hade att ta ställning till förevarande fråga i samband med behandlingenav propositionen 1973: 93. I sitt av godkända betänkande (LU 1973:19 s. 51) framförde utskottet som sin uppfattning, att det inte behövs någon nyföretagsform för att tillgodose småföretagens behov. Utskottet pekade därvidpå att det enligt gällande rätt finns associationsformer som enligt utskottetsmening är lämpade för sådana företag, nämligen handelsbolaget ochkommanditbolaget. Utskottet framhöll vidare att det åtminstone såvitt gällerde institutionella kreditgivarna inte torde vara möjligt för ett mindreaktiebolag att uppta lån utan kompletterande säkerhet i form av borgen avhuvudaktieägaren. Vid en konkurs i ett mindre aktiebolag förlorar företagarendärför ofta betydligt mer än sitt aktiekapital. Detta ansåg utskottet visa attskillnaden i risktagande, beroende på om en företagare driver sin verksamhetsom aktiebolag eller som enskild firma, i realiteten inte alltid är så stor.Utskottet anslöt sig därför till föredragande statsrådets uppfattning att detinte finns tillräckliga motiv för att i svensk rätt införa någon nyföretagsform med begränsad ekonomisk ansvarighet för delägarna med avseende påföretagets förbindelser. Beträffande den i motionen berörda skatterättsligaaspekten på valet av företagsform vill utskottet erinra om attföretagsskatteberedningen har aviserat att den kommer att lägga framen promemoria LU 1973: 41 9 medförslag till väsentliga förändringar av skattereglerna för fåmans-bolagen.Syftet med förslaget är att så långt möjligt åstadkomma en rättvis ochlikformig beskattning av dessa bolag jämfört med andra företagsformer. Genomföretagsskatteberedningens aviserade förslag kan alltså de skatterättsligaproblem, som sammanhänger med valet av företagsform, antas komma i ett nyttläge. Med hänsyn härtill finner utskottet ej skäl att i förevarande sammanhanggå närmare in på detta problemkomplex (jfr nedan s. 10). Utskottetvill slutligen understryka att utskottets ståndpunkt i fråga om behovet av enny företagsform grundas på den principiella uppfattningen, att det från allmänsynpunkt är till fördel om små företag drivs i företagsformer med personligtansvar för ägaren. De personer som står bakom ett företag och skall svara för rörelsenmåste kunna uppfylla sina förpliktelser gentemot anställda, det allmänna ochandra borgenärer. För att detta skall garanteras krävs det, om de skall varabefriade från personligt ansvar, att deras kapitalinsats i bolaget är betydande.Är en företagare inte beredd eller i stånd att göra en sådan kapitalinsats, börhan enligt utskottets mening inte tillåtas använda en företagsform där han intepersonligen ansvarar för företagets förbindelser. I anslutning härtill erinrarutskottet om att aktiebolagsformen i betydande utsträckning används för attuppnå skattemässiga fördelar eller för att möjliggöra skatteflyktsåtgärder avolika slag. Inte minst har man utnyttjat möjligheterna att bilda små aktiebolagtill att försvåra skattekontroll och undkomma skatteindrivning. En avmålsättningarna bakom den genomförda reformen på aktiebolagsrättensområde var att minska möjligheterna till dylika förfaranden. Enligt utskottetsmening kan det emellertid inte uteslutas att denna målsättning delvis skulleförfelas om man som ett alternativ till aktiebolagsformen i stället införde enny företagsform av det slag som skisseras i motionen. Utskottetfinner på grund av det anförda ej skäl att frångå sin tidigare bedömning iprincipfrågan. I enlighet härmed avstyrker utskottet bifall tiU motionen 1973:2108 såvitt nu är i fråga. Frågaom avslag på förslaget till övergångsreglering I motionen 1973:2108 anförs vidare att innanriksdagen förelagts förslag om ny företagsform för mindre företag ärmotionärerna för sin del inte beredda att acceptera den föreslagna höjningen avminimigränsen för aktiekapitalet i bolag bildade före . I andrahand yrkar därför motionärerna om motionsyrkandet 1 skulle avslås attriksdagen beslutar att avslå propositionen i de delar som avser höjning avaktiekapital för bolag bildade före nämnda dag. Ettbifall till motionsyrkandet 2 innebär att lagförslaget under punkten 1 i sinhelhet skulle avslås av . Detta skulle leda till detotillfredsställande resultatet att man i fort- LU1973: 41 10 sättningen med avseende på den nedre gränsen föraktiekapitalet skulle få ha två typer av bolag, nämligen sådana som bildats föreden och de som bildats . Utskottet kan från sina tidigareredovisade principiella utgångspunkter inte biträda motionärernas yrkande ochavstyrker därför bifall till motionen 1973: 2108 även i denna del. Övergångstidens längd m. m. I propositionen 1973: 93 angavs attden övergångstid inom vilken äldre aktiebolag hade att höja minimikapitalettill , om de ville fortsätta sin verksamhet i aktiebolagsform, bordevara 3 å . Såsom omnämnts i det föregående (s. 8) kommer företagsskatteberedningeninom kort att lägga fram en promemoria med förslag till väsentliga förändringarav skattereglerna för fåmansbolagen. Eftersom en sådan skattereform kan väntasmedföra övergång i viss utsträckning från aktiebolag till annan företagsformkommer också de skatterättsliga frågor som aktualiseras av en sådan övergångatt behandlas. De skattefrågor som aktualiseras genom övergång till annanföretagsform på grund av höjningen av minimikapitalet ligger inom ramen förföretagsskatteberedningens uppdrag och har därför ansetts böra behandlas inomberedningen. Det upplyses i förevarande proposition att chefen för finansdepartementethar för avsikt att på grundval av beredningens arbete till vårriksdaglägga fram förslag till de övergångsregler på skatterättens område som krävsför att underlätta övergången från aktiebolag till annan företagsform. Redan nukan förutskickas att bolag, som övergår till annan företagsform utan attdärigenom på grund av olika dispositioner vinna obehöriga skatteförmåner ochsom inte har tillräckhga vinstmedel för att kunna höja sitt aktiekapital till50 , inte kommer att drabbas av någon utskiftningsskatt på grund av övergången. Med hänsyn till att det kan vara svårt att innan deskatterättsliga frågorna fått sin slutgiltiga lösning ta definitiv ståndpunkttill om aktiekapitalet skall höjas till . eller om bolaget i ställetbör avvecklas och rörelsen fortsättas i någon annan företagsform, anser föredragandestatsrådet att övergångstiden bör göras så pass lång som . Statsrådetförordar därför att de äldre bestämmelserna om aktiekapitalets storlek skallfå gälla till utgången av beträffande de bolag som har bildats före den6 . I motionen 1973: 2106 (yrkandet 1) hemställs att denföreslagna övergångstiden utsträcks med eller till iitgången av år 1980.Motionärerna förordar också att Kungl. Maj:t bemyndigas att medge dispens frånföreskriven höjning av aktiekapitalet om särskilda omständigheter föreligger(yrkandet 2). Enligt utskottets mening är det angeläget att dennuvarande otillfredsställande ordningen med två typer av aktiebolag såvittavser LU 1973: 41 H reglernaom aktiekapitalets minimibelopp inte består längre än vad som äroundgängligen nödvändigt. Utskottet anser att den föreslagna femårsfristenutgör en lämplig avvägning mellan de olika intressen som gör sig gällande pådetta område. Utskottet kan därför inte biträda motionäremas förslag omförlängning av övergångstiden. Inte heller kan utskottet dela uppfattningen attdet finns skäl att öppna möjlighet till dispens från kravet på höjning avaktiekapitalet. Utskottet avstyrker därför bifall till motionen 1973: 2106såvitt nu är i fråga. Särskildaåtgärder för att underlätta kapitalhöjningen De problem som kan uppstå för bolag som underövergångstiden ämnar höja .sitt aktiekapital till . tas upp tillbehandling i tre av motionerna. Gemensamt för dessa motionsyrkanden är att deutgår från uppfattningen att det är nödvändigt att samhället genom ekonomiskastödåtgärder av olika slag underlättar för mindre bolag att genomföra denföreskrivna kapitalhöjningen. Imotionen 1973: 2106 (yrkandet 3) yrkas sålunda att hos Kungl.