bet · FW01UU3 · 1973-12-31 00:00:00 — har dessutom framhållit (UU 1971:2) att vid fördelningenav insatser mellan olika områden bör beaktas såväl det akuta biståndsbehovetsom de insatser vilka andra länder gör i ifrågavarande områden. Utskottet viUunderstryka dessa utttalanden. Med hänvisning till det som anförts och denovan lämnade redogörelsen för planeringen av biståndet till avstyrksmotionen 1973:625 i denna del. I motionen 1973:628 föreslås högre planeringssiffror förDemokratiska repubhken och Republiken provisoriska revolutionäraregering än dem som statsverkspropositionen upptagit för nästa budgetår. I motionen 1973:1100 förordas en kraftig ökning avbiståndet till PRR eller den regering som kan komma till stånd efter fria val iSydvietnam. Motionärerna framför vidare önskemålet att statliga biståndsmedeltill , och inte skall kanaUseras via de nuvaranderegeringarna i dessa länder. Mot bakgrund av det som ovan anförts beträffandeplaneringen för ökade biståndsinsatser i avstyrks motionerna 1973:628och 1973:1100. I motionen 1973:1103 yrkas på stöd tillbefrielserörelserna i Cambodja och . Enligt vad tidigare uttalat(SU 1969:62) kan statligt bistånd lämnas till befolkningsgrupper i länder,vilka befinner sig i inbördeskrig, genom Röda korset och därmed jämförligahjälporganisationer. Det framgår av statsverkspropositionen att bistånd harlämnats genom sådana kanaler till befolkningen i de av befrielserörelsernabehärskade områdena i Cambodja och . Utskottet finner att frågan om kanalerför svenska insatser i kommer i ett nytt läge när krigshandlingarna ilandet upphör i enlighet med det avtal om vapenvila som ingåtts mellan denlaotiska regeringen och ' patriotiska front. Mot bakgrund av det som härovan anförts beträffande planeringen av biståndsinsatser i avstyrkerutskottet motionen 1973:1103. I motionen 1973:275 och 1973:1101, punkten 9, förordas ettökat bistånd till under hänvisning till landets utsatta politiska lägeoch de ekonomiska påfrestningar som FN-sanktionerna mot har medfört. Av propositionen framgår att utbetalningarna av svensktbistånd till under /72 uppgick till 5 milj. kr, eller 1 %av direkta utvecklingsbistånd. För /73harmedels-behovet beräknats till 15 milj. kr. Planeringssiffran för budgetåret1973/74 är 20 milj, kr. Den väsentliga utvidgningen av utvecklingssamarbetetmed utgår från landets utvecklingsplan, som starkt betonar behovet avinsatser inom landsbygdsnäringarna och på undervisnings- statsfinansiella läge har sedan år 1970försämrats avsevärt. Av regeringsdeklarationen framgår bl. a.att regeringen med tanke på de svårigheter som uppstått genom avstäng-ningen avde normala transportvägarna kommer att öka biståndet till . Det svenska biståndet till detta land har således ökatkraftigt . Denna utveckling väntas fortsätta. Biståndets volymkommer att bli beroende inte minst av behov och prioriteringar.Utskottet finner det inte realistiskt att anger preciserade mål ifråga om biståndets storlek. Med hänsyn till det som anförts avstyrksmotionen 1973:1101 i denna del. Utskottet återkommer i samband med medelsanvisningen underpunkten 21 (Bilateralt utvecklingssamarbete) till hemställan angående delsmotionen 1973:72 i vad avser anslag till en forskningsfond för , delsmotionerna 1973:625 och 1973:1101 i vad avser bistånd till , delsmotionen 1973:628 och motionen 1973:1103. 1. att riksdagenavslår motionen 1973:72 i vad avser principbeslut om inrättande av enforskningsfond för , 2. att riksdagenavslår motionen 1973:275 och motionen 1973:1101 i vad avser bistånd tillZambia, 3. att riksdagenanser motionen 1973:413 besvarad med vad utskottet anfört, 4. att riksdagenavslår motionen 1973:624, 5. att riksdagenavslår motionen 1973:625 i vad avser dels det svenska biståndsarbetetsinriktning, dels bistånd till , och , 6. att riksdagenavslår motionen 1973:1100, 7. att riksdagenavslår motionen 1973:1101, i vad avser dels bistånd till Sri Länka, delsallmänna synpunkter på biståndets länderinriktning, dels bistånd till Lesothooch . deltagande i utvecklingssamarbete inom ramenför internationella biståndsprogram Propositionen (s. 2130) UNDP:s verksamhet syftar till attgenom tekniskt bistånd och förinvesteringsverksamhet påskynda u-ländernasutveckling. Detta sker genom insatser, som finansieras av UNDP ochifrågavarande mottagarland gemensamt och som verkställs av FN;s fackorgan ochandra institutioner. FN-medlemmarnas bidrag till UNDP är frivilliga och anmälsvid årliga bidragskonferenser. För uppgick bidragen tillca 270 milj. dollar eller ca . Härav svarade , som är programmets näst största bidragsgivare, för , Det av UNDP antagna reformprogrammet, som bl. a. innebärövergång till länderprogrammering, decentralisering av programmeringsarbetettill fältet och en omorganisation avUNDP-sekretariatet, har skapat förutsättningarför en effektivare verksamhet i enlighet med den s. k. Jacksonrapportensrekommendationer. Ett väsentligt inslag i UNDP-arbetet är den översyn avresursernas länderfördelning som styrelsen inlett på bl. a. svenskt förslag. F.n, fördelas UNDP-resurserna efter mycket allmänna kriterier som bl. a, medförtatt relativt utvecklade länder t. ex. i Öst- och erhåller inteoväsentliga belopp från UNDP, Den nu inledda översynen bör enligt svenskuppfattning syfta till att UNDP-resurserna omfördelas till i egentligmening och då särskilt till de minst utvecklade. Styrelsen har bl. a. beslutat om en extraresurstilldelning på 55 milj. dollar till de minst utvecklade länderna. Däravförutses minst 30 milj. dollar tillhandahållas genom ökade bidrag frångivarländerna. Regeringen har - med förbehåll för godkännande- gjort utfästelse om ett särskilt bidrag på 3 milj. dollar till de minstutvecklade länderna i anledning av UNDP:s nämnda beslut. Den sammanlagdasvenska bidragsutfästelsen beräknas därför till 32 milj, dollar ellerca 157,4 milj. kr. Maj:t begär vidare bemyndigande att, omden fortsatta utvecklingen motiverar, detta, vid bidragskonferensen år 1973göra utfästelser, omfattande jämväl bidrag till de minst utvecklade länderna,för verksamhetsåren 1974 och 1975 (budgetåren 1974/75 och 1975/76) med 170resp. 185 milj. kr. Verksamheten finansierashuvudsakligen genom frivilliga bidrag från medlemsregeringarna. Av det totalabidragsflödet, som uppgick till 60,8 milj. dollar, utgjordes drygt 70 %av statliga bidrag medan nationalkommittéer och andra privata bidragsgivaresvarade för återstoden. fastställde ett bidragsmål om100 milj, dollar att uppnås . Det svenska statliga bidraget har under de tre senasteåren ökats från 20 milj, kr. till 30 milj. kr. och 40 milj. kr.år 1972. Av de totala statliga bidragen svarade för , vilketgjorde till den näst största bidragsgivaren i absoluta tal efter . För /74 beräknas ett medelsbehov av 45milj, kr., i enlighet med tidigare bidragsutfästelse. Maj:t begär vidare bemyndigande att avgeutfästelse för (/76) med 50 milj, kr. Internationella utvecklingsfonden () Världsbanksgruppen, som omfattarVärldsbanken (), Internationella utvecklingsfonden () ochInternationella finansieringsbolaget (IFC), svarade under verksamhetsåret1971/72 för en utlåning om sammanlagt ca . I vad avser världsbanksgruppen kanaliseras svenskabiståndsmedel uteslutande genom . IDA:s medel tillhandahålls genom bidragfrån i första hand de industrialiserade medlemsländerna, de s. k. partI-länderna. IDA:s långivning är koncentrerad till de fattigare bland u-ländernaoch avser i första hand infrastrukturella investeringar. En växande del avutlåningen avser socialt betydelsefulla projekt inom t. ex. utbildning,landsbygdsutveckling och urbanisering. IDA:s utlåning sker pä synnerligenmjuka villkor - lånen har en löptid , varav är amorteringsfria,och löper utan ränta men med en administrationsavgift på 3/. bidrag till uppgår till 34 milj. dollarårligen /73. En internationell förhandling om en ny påfyllnad av har inletts med sikte på en principöverenskommelse . Från svensk sida bör man delta aktivt i förhandlingarna omden fjärde påfyllnaden av IDA:s resurser. Särskild vikt bör läggas vid attorganisationen klart baserar sin verksamhet på de låntagandeländernas egna utvecklingspolitiska målsättningar, bör ges ettförstärkt inflytande över utnyttjandet av bidragen till . IDA:s verksamhetbör därmed få en allt starkare anknytning till riktlinjerna i . Afrikanska ().Förhandlingarna om upprättande av en till ADB knuten multilateralutvecklingsfond för () slutfördes under år 1972.Fondens stadga, som undertecknades i av ADB och 13stater, beräknas träda i kraft . () upprättas som en separatoch i juridisk mening självständig internationell organisation med egen stadgaoch egna beslutande organ. ADB:s president skall dock ex officio vara presidentäven i ADF. Vidare skall fonden i huvudsak utnyttja bankens stab. Förhållandetmellan ADF och ADB kan närmast jämföras med IDA:s förhällande tillVärldsbanken. En viktig och internationell nyskapande princip för samarbetetinom ADF är att det röstmässiga inflytandet har fördelats lika mellanafrikanska länder, som representeras av ADB, och de icke-regionalamedlemsländerna, i första hand i-länder. Den röstmässiga likafördelningenåterspeglas även i styrelsens sammansättning. ADF skall ha som grundläggande syfte att bistå ADB att i ökad utsträckning bidra till den ekonomiska och socialautvecklingen i bankens medlemsländer samt att främja samarbete, inkl. regionaltsamarbete, och ökad internationell handel. För att uppnå detta syfte skall ADFlämna lån till afrikanska medlemsländer, vilkas ekonomiska situation ochframtidsutsikter kräver utvecklingsfinansiering på mjuka villkor. ADF:sresurser skall baseras på frivilliga bidrag från medlemsländerna och ADB, Från svensk sida har utfästelse lämnats om ett bidrag tillADF motsvarande 5 milj, dollar. Ett engångsbidrag om 2,5 milj. kr, beräknas ipropositionen till ADF:s förinvesteringsstudier i de minst utveckladeu-länderna i . ADB har kommit in med framställning om personalbistånd ochbidrag till förinvesteringsstudier utanför ramen för de ordinarie bidragen tillADF. ADB:s utlåning har endast i mindre utsträckning kommit de fattigastemedlemsländerna till del, då villkoren i första hand räntesatsen - inte äranpassade till dessa länders ekonomiska situation. Det kan emellertid förväntasatt ADF:s kreditgivning i stor utsträckning kommer att inriktas på dessaländer. Ett svenskt bidrag till förinvesteringsstudier i de minst utveckladeu-länderna i skulle kunna bidra till att fondens verksamheteffektiviseras. Bidraget skulle utgöra ett direkt komplement tillSveriges insats i ADF. Med hänsyn härtill förordas att lämnar ettengångsbidrag om 2,5 milj. kr. samt att medel härför anslås för budgetåret1973/74. Det samlade medelsbehovet för bistånd genom ADB och ADF uppgår därmedtill 7,4 milj. kr. under /74. I början av år1972 presenterade IDB ett underlag för diskussion med i-länder utanför regionenbeträffande dessas eventuella medlemskap i banken. Förslaget har mötts medinvändningar från flera av de berörda länderna. Kritiken har i första handavsett bidragens storlek och fördelning, representationen i styrelsen samtupphandlingsreglerna. Det kommer sannolikt att dröja innan ett internationelltbeslut blir aktuellt, följer emellertid utvecklingen noggrant. Någotmedelsbehov för /74 föreligger inte. Internationella livsmedelprogrammet (WFP) och konventionenom livsmedelshjälp (FA C) WFP anses allmänt vara en effektivorganisation, vars administrationskostnader är begränsade i förhållande tillinsatsernas omfång. De biståndsmottagande länderna har ett väsentligt inflytandei . bidrag till WFP uppgår till 7 milj. dollar, dvs.ca 34,5 milj. kr. Bidraget utgår tilltvå tredjedelar i form av svenska livsmedelsprodukter: har i ungefär i samarbete med WFPföretagit försökssändningar med vetemjöl som berikats med fiskprotein. Pågrundval av dessa erfarenheter anser departementschefen det nu motive- rat att efterkomma WFP:s vädjan genom att under kommandebudgetår pröva proteinberikning av svenska vetemjölsleveranser som kanaliserasgenom WFP. Kostnaderna härför kan uppskattas till 5 milj. kr. Medelsbehovet förWFP kan därför beräknas till 39,5 milj. kr. för /74. bidrag inom ramen konvention omlivsmedelshjälp (FAC) uppgår till vete under treårsperioden1971/72-1973/74. Dessutom har åtagit sig att täcka frakt- ochadministrationskostnaderna för dessa leveranser. Det svenska FAC-bidra-' getkanaliseras genom WFP. Det svenska åtagandet enligt konventionen tillsammansmed kostnader för eventuell förmalning av vetet motsvarar ett medelsbehov av16,5 milj, kr. Det samlade medelsbehovet för livsmedelsbistånd uppgårdärmed till 56 milj, kr. för /74. Programmet, som finansieras heltmed frivilliga bidrag, har f, n, en omfattning av ca 8 milj. dollar.Flyktingkommissarien har utom sina ordinarie uppgifter varitengagerad bl. a, i de stora hjälpinsatserna på den och i södraSudan. Särskilda svenska bidrag har lämnats till dessa verksamheter. I enlighet med tidigare utfästelser uppgår bidragför 1974 (/74) till 1,3 milj. dollar. Medelsbehovet beräknasföljaktligen till 6,4 milj, kr. Särskilda bidrag för katastrofhjälp kan kommaatt aktualiseras. Maj:t begär vidare bemyndigande att avgeutfästelse för (/76) med 6,9 milj, kr, FN:s hjälpprogram förPalestina-flyktingar (UNRWA) inriktas på livsmedelshjälp, hälsovård ochutbildning. Programmet, som tillgodoser ett väsentligt humanitärt behov och somfinansieras helt genom frivilliga bidrag, har f. n. en omfattning av ca 50milj. UNRWA anses fungera med god effektivitet och låga administrativakostnader. För /74 beräknar departementschefen ettoförändrat bidrag om 14,8 milj. kr. Bidragen till /CATT.sInternationella handelscentrum (ITCI har redovisats under anslaget C2. I den mån dessa medel avser verksamhet iprogramländerna eller andra enskilda mottagarländer kommer redovisningen ävenfortsättningsvis att ske under detta anslag. Den del av de svenska ITC-bidragensom avser annan exportfrämjande verksamhet och som till sin karaktär utgör ettmultilateralt bidrag bör upptas under anslaget C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram. För detta senare ändamål beräknar departementschefen 5 milj,kr, för /74, () bygger på frivilliga bidragfrån såväl i- beräknas de sammanlagdabidragsutfästelserna uppgå till ca 35 milj. dollar. Beträffandefondens verksamhet hänvisas till punkten 7. I avvaktan på resultatet av den genomfördaomorganisationen av UNFPA och med hänsyn till den låga takten i fondensmedelsförbrukning förordas ett oförändrat svenskt bidrag under budgetåret1973/74, dvs. 15 milj. kr. har under budgetåren 1971/72 och 1972/73 lämnatfrivilliga bidrag till FN.s generalsekreterare för dennes arbete meduppföljningen av FN-strategin. Bidragen har uppgått till motvärdet av vartdera året. För /74 beräknas i propositionen ettbidrag av samma storlek, dvs. 4,9 milj. kr. Medelsbehovet för bidrag till deninternationella forskningen rörande u-landsproblem redovisas avdepartementschefen i ett sammanhang. Propositionens avsnitt härom harrefererats under punkten 11. bidrag till WHO för forskning på den mänskligafortplantningens område beräknas under /74 till 25 milj. kr. För finansiellt stöd till det nya baljväxtinstitutetICRISAT i Hydera-bad samt till forskningsinstitutet i /74 ett totalt medelsbehov av 10 milj. kr. Till den forskningsverksamhet som äger rum inom ramen förlLO:s världssysselsättningsprogram har anmält ett bidrag på sammanlagt1 milj. dollar, nämligen 0,5 milj. för /73 och 0,5 milj. /74. Härutöver beräknas i propositionen för övrigforskningsverksamhet inom FN sammanlagt 1,4 milj. kr, att fördelas mellan utveckling (UNRISD), förutbildning och forskning (UNITAR) och , för socialskydd(UNSDRI). Det kan bli aktuellt medytterligare svenska insatser genom multilaterala organisationer i samband medkatastrofsituationer i . Härutöver finns erfarenhetsmässigt anledningräkna med ett medelsbehov för insatser sammanhängande med FN :s och övrigainternationella organisationers u-landsinriktade verk.samhet. Även olika slagav forskningsinsatser kan aktualiseras för finansiering under dennaanslagspost. För här nämnda olika ändamål har för /74 beräknatssammanlagt 21,2 milj. kr,, varav för katastrofbistånd 10 milj. kr. Under anslagsposten Övriga multilaterala bidrag räknardepartementschefen totalt med ett medelsbehov om 106,5 milj. kr. I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1973:414 av herrHermansson m. fl. (vpk), vari yrkas att avslår regeringens äskandenunder punkt C 1 i statsverks- propositionens bilaga 5, vad avser anslag till , ADBoch ADF med sammanlagt 185,1 milj. kronor. dels motionen 1973:1101 av herrarHelén (fp) och (), i vad avser hemställan att ger Kungl,Maj:t till känna vad som i övrigt anförs i motionen under avsnittetMultilateralt bistånd (punkt 5), att som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna, att bör vara berett att utlova betydande bidrag vid förhandlingarnaom en fjärde påfyllnad av () resurser(punkt 19), dels motionen 1973:1104 av herrHermansson m. fl. (vpk) i vad avser hemställan att hos regeringenbegär att den svenska politiken gentemot utformas med beaktande avatt utträder ur , Internationella Finansieringsbolaget,Internationella Utvecklingsfonden och andra organ som har sin udd riktad motu-länderna (tredje attsatsen). I statsverkspropositionen framhållsatt ett väsentligt inslag i UNDP-arbetet är den översyn av resursernasländerfördelning som styrelsen inlett på bl. a. svenskt förslag. För närvarandefördelas UNDP-resurserna efter mycket allmänna kriterier som bl. a. medför attrelativt utvecklade länder t, ex. i Öst- och erhåller inteoväsentliga belopp från UNDP. Den nu inledda översynen bör enligt svenskuppfattning syfta till att UNDP-resurserna omfördelas till i egentligmening och då särskilt de minst utvecklade. Utskottet vill understryka vikten av att en sådanomfördelning av UNDP-resurserna kommer till stånd. samarbete med de mellanfolkliga biståndsorganenkommer att bh föremål för översyn av den biståndspolitiska utredningen. I utredningsdirektivensägs bl. a. följande: har traditionellt gett högprioritet åt den multilaterala biståndsformen och sökt förstärka demellanfolkliga organens ställning i utvecklingssamarbetet mellan i-länder ochu-länder. har spelat en aktiv roll i den internationella debatten påutvecklingsområdet, framför allt i anknytning till utarbetandet av FN:sutvecklingsstrategi. Utredningen bör mot bakgrund av hittillsvarandeerfarenheter undersöka olika sätt, varigenom inom de normgivandeorganisationerna - främst , och - änstarkare kan verka för en utvecklingssyn som överensstämmer med degrundläggande värderingarna för den svenska biståndspolitiken och för enutveckling mot en rättvisare fördelning av jordens resurser. Utredningen bör pröva de internationella biståndsorganensverksamhet utifrån behov och de värderingar som vägleder densvenska biståndspolitiken. Utredningen har därvid stöd i den strävan tillhelhetssyn som kännetecknar FN-strategins behandling av utvecklingsfrågornaoch bör i detta sammanhang även överväga olika möjligheter att effektivisera samordningen av de olika FN-organensverksamhet. Utredningens värdering av de internationellabiståndsorganen och av roll i dessa bör innefatta även en granskningav omfattningen av finansiella bidrag, speciellt avseende UNDP ochIDA. I motionen 1973:1101 förordas attalla möjligheter tillvaratas att, när biståndet ökar,stödja FN:s olika biståndsprogram liksom de regionala utvecklingsbankerna, IDAoch övriga organ inom . Vid förhandlingar om en fjärdepåfyllnad av IDA:s resurser bör vara berett att utlova ett betydandebidrag. Genom att kanalisera bidrag till de regionala utvecklingsbankerna kanvi hjälpa till att möjliggöra större regionala projekt av grundläggandebetydelse för utvecklingen i ett eller flera länder, framhåller motionärernabl. Av statsverkspropositionen framgår att ger betydandebidrag till mellanfolkliga biståndsorgan. är näst största bidragsgivare till UNDP. De bidragsom utfästs för , sammanlagt cirka 157,4 milj. kr., ligger23 % över bidraget för näst föregående verksamhetsår. För verksamhetsåret 1974och 1975 föreslår Kungl. Maj:t utfästelser med sammanlagt 170 resp. 185 milj.kr. bidrag till uppgår i enlighet medöverenskommelsen om den tredje påfyllnaden av IDA:s resurser till 1973. En internationell förhandlingom en fjärde resurspåfyllnad har redan inletts. tillhör de länder somyrkat på en kraftig ökning av IDA-anslagen. Det fortsatta samarbetet med de mellanfolkligabiståndsorganen kommer att granskas av den biståndspolitiska utredningen. Mot bakgrunden av det som här anförts avstyrks motionen1973:1101 i denna del. I motionen 1973:414 yrkas avslag på regeringens äskanden ivad avser anslag till , ADB och ADF. Motionärerna anser att Världsbanksgruppenskreditgivning är en av de faktorer som är ansvariga för den allt tyngrefinansiella bördan på de fattiga länderna och för deras beroende av de ledandekapitalistländerna samt för deras kvarhållande i en ekonomisk struktur som gördem till exploateringsobjekt för det internationella storkapitalet.Motionärerna kritiserar bl. a, IDA:s val av mottagare för krediter. Som framgår av statsverkspropositionen är lDA:s långivningkoncentrerad till de fattigare bland och avser i första handinfrastrukturella investeringar. En växande del av utlåningen avser socialtbetydelsefulla projekt inom t. ex. utbildning, landsbygdsutveckling ochslumsanering. IDA:s verksamhet är beroende av mottagarländernas önskemålsamt av de beslut som fattas av styrelsen. eftersträvar att u-ländernages ett förstärkt inflytande i styrelsen. Vidare lägger man från svensk sida särskild vikt vid attorganisationen klart baserar sin verksamhet på de låntagandeländernas egna bör ges ettförstärkt inflytande över utnyttjandet av bidragen till . ;s verksamhetbör därmed få en allt starkare anknytning till riktlinjerna i . Den politik som bör eftersträva ivärldsbanksgruppen skall, som nämnts, behandlas av biståndsutredningen.Följande bakgrund för översynen ges i utredningsdirektiven: Världsbanksgruppens dominerandeställning i den internationella utvecklingskreditgivningen har förstärkts.Internationella utvecklingsfondens () mjuka, leveransobundna kreditgivninghar snabbt utbyggts. Liksom FN lägger bankgruppen nu i sin deklareradebiståndspolitik allt större vikt vid de sociala faktorerna iutvecklingsprocessen. har emellertid kritik riktats av åtskilligau-länder mot bankgruppen för dess agerande i samband med nationaliseringar avi-landsföretag i . Från u-landshåll har också hävdats att bankens kravpå den ekonomiska politikens utformning i mottagarländerna i vissa fall försvårargenomförandet av utvecklingsstrategier för mobilisering av de egna resursernagenom en social rättvisepolitik. En ingående redogörelse förVärldsbanksgruppens verksamhet har lämnats i utrikesutskottets av riksdagengodkända betänkande 1971:15. Med hänvisning till vad som anförts i dettabetänkande och i propositionen 1973:1 avstyrker utskottet motionen 1973:414samt motionen 1973:1104, såvitt nu är i fråga. Motionens yrkande beträffandeAfrikanska () och den därtill knutna multilateralaUtvecklingsfonden (AFD) synes bygga på det felaktiga antagandet att dessainstitutioner utgör grenar av Världsbanksgruppen. Utskottet återkommer i samband med medelsanvisningen underpunkten 20 (Bidrag till internationella biståndsprogram) till hemställanangående motionen 1973:414. 1. att riksdagenavslår motionen 1973:1101, i vad avser multilateralt bistånd och bidragen tillIDA, 2. att riksdagenavslår motionen 1973:1104, i vad avser medlemskap i . U-landsinvesteringar, industrialisering,kapitalbildning i m. m. I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1973:112 av m. fl. (vpk),vari hemställs att beslutar att upphäva systemet med statligainvesteringsgarantier för investeringar i vissa , dels motionen 1973:625 av herrBohman m. fl. (m), i vad avser hemställan att hos Kungl. Maj:tuttalar att ett utvecklingsbolag tillskapas för investeringar i , ägtgemensamt av staten och näringslivet (punkten 7),