bet · FW01UbU33 · 1973-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsbetänkande nr 1973 UbU 1973:33 betänkande i anledning avmotioner angående skolanläggningars storlek i och i gymnasieskolan. 1973:700 av m. fl. (m)i vad avser hemställan att hos Kungl. Maj:t anhåller att vad imotionen 1973:241 anförts angående skolenheternas storlek och att nedläggningav mindre skolor såväl i glesbygd som i tätorter bör undvikas kommer tillomedelbart beaktande vid det fortsatta planeringsarbetet, 1973:1264 av fröken m. (c) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om åtgärder för attså långt möjligt begränsa tillkomsten av ytterligare mastodontskolor, 1973:1280 av iAlingsås (fp) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begär attkommunerna rekommenderas att i avvaktan på resultaten av SlAs undersökningarinte bygga stora skolenheter, 1973:1284 av () varihemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om snabb utredning av fråganom åtgärder för att maximera antalet elever vid de olika stadierna igrundskolan samt i gymnasieskolan, 1973:1313 av herrar iÖrebro (c) och i (c) vari hemställs att iskrivelse till Kungl. Maj:t uttalar som sin mening att skolor inte bör byggasväsentligt större än vad som Oundgängligen motiveras av läroplanerna. rekommendationer angåendeskolanläggnings storlek i (ur Skolbyggnader, Skolöverstyrelsensskriftserie nr 20) Vid bestämmandet av en skolanläggningsstorlek måste hänsyn tagas till pedagogiska, hygieniska, skolsociala ochbyggnadsekonomiska synpunkter. Det är sålunda önskvärt att skolornas storlekbegränsas i syfte att undvika anstaltbetonade anläggningar, där ett mycketstort antal elever av olika åldrar sammanföres. Möjligheterna till individuellomvårdnad om eleverna blir större, om skolan ej göres alltför stor. Infektionsriskernaökar, ju fler elever som sammanföres i en skola. Riskerna för olycksfall itrappor och vid utgångar på grund av trängsel bhr också större i en stor skola.Särskilt de mindre barnen har i många fall svårt att finna sig till rätta i . Alltför många och för dem okända människor, liksom den allmänna orosom ofta råder i stora skolor, kan hos dem framkalla osäkerhet och ångest. 1 kan eleven vara anonym och i skydd av denna anonymitet våga sig påtilltag, som han i en mindre skola kanske skulle avhålla sig från.Svårigheterna att hålla god ordning blir i regel större, ju större skolan är. Vägande skäl mot att planera alltför storaskolanläggningar kan aUtså anföras. De bör beaktas vid planeringsarbetet. Menman får å andra sidan inte bortse ifrån att det för erhållande av en godanläggningsekonomi är av betydelse att skolan bhr av sådan storiek, att förflera klasser gemensamma lokaler kan väl utnyttjas. Det är önskvärt att nya skolor planeras så, att antaletelever i regel ej kommer att mera avsevärt överstiga i lågstadieskola .............................................................. 200 i låg- ochmellanstadieskola ............................................ 500 i (låg-)mellan- och högstadieskola.................................... 600 Bestämmelser i 13 kap. 2 § skolstadgan (1971:235) omallmän skolenhet med gymnasieskola Skolenhet med gymnasieskola äraUmän skolenhet, om den omfattar 1. treårigeller fyraårig linje, 2. minst en avföljande linjer, nämligen tvåårig ekonomisk hnje, tvåårig social linje ochtvåårig teknisk hnje, samt 3. två eller flerastudievägar i gymnasieskolan av annat slag än som anges under 1 och 2. Finns för en kommuns gymnasieskola två eller fleraskolenheter, krävs för att sådan skolenhet skall vara allmän skolenhet även attstudievägarna enligt första stycket 3 omfattar minst 18 poäng enligt 1 kap. 7§ eller det lägre poängtal, dock lägst 9 poäng, som medgerför skolenheten. 1 motionerna 1973:700, 1973:1264,1973:1280, 1973:1284 och 1973:1313 tas upp frågor som avser skolanläggningarnasstorlek i och i gymnasieskolan. Motionärerna anser att det börutfärdas rekommendationer tiU skolstyrelserna som syftar tiU att begränsatillkomsten av ytterligare stora skolanläggningar, I motionerna anförs olikaskäl mot att bygga s, k, storskolor. Utskottet vill i anledning av motionernaanföra följande. ger eleverna en i huvudsak gemensamutbildning. Elevernas skiftande förutsättningar och intressen tillgodoses genomtillvalsämnen och genom fritt valt arbete samt genom individualisering avundervisningen inom klassens eller gruppens ram. Genomförandet av iorganisatoriskt hänseende har enligt uppgift från utgått från principen om minst tre klasser per årskurs på högstadiet, vilket innebär minst ca 225 elever i enhögstadieskola. För planeringen av skolanläggningar i harskolöverstyrelsen utfärdat rekommendationer beträffande anläggningarnasstorlek (Skolbyggnader, SÖ:s skriftserie nr 20). Enligt överstyrelsen kan, somframgår av anvisningarna, vägande skäl anföras mot att planera alltför storaskolanläggningar som man inte får bortse från att det för erhållandeav en god anläggningsekonomi är av betydelse att skolan blir av sådan storlekatt för flera klasser gemensamma lokaler kan väl utnyttjas. Utskottet villpåpeka att överstyrelsens rekommendationer, som bl, a, har formen av maximitalför antalet elever vid ohka skolor, inte utesluter att man eftersträvar mindreskolanläggningar än maximi-talen anger. högstadium omfattade enligt läroplanett rikt tillvalssystem, läroplan har styrt skolbyggandet under1960-talet, varför det finns en rad ganska stora högstadieskolor. mening finns det skäl att anta att skolanläggningarnas storlekkommer att påverkas även av läroplan som beträffande högstadiet ärförenklad jämfört med den föregående och då i riktning mot mindre skolor. Förutom en grundläggande reformering av yrkesutbildningeninnebar gymnasieskolreformen en integration av skolformerna fackskola, gymnasiumoch yrkesskola genom att regelsystemet för de ohka linjerna förenhetligadesliksom även utbudet av vissa ämneskurser. Enligt prop, 1968:140 bör man strävaefter att på varje ort med gymnasieskola som omfattar treårig eller fyraårighnje erbjuda flertalet studievägar inom gymnasieskolan (SU 1968:195' rskr1968:404). Den uppfattningen möter ibland att statsmakterna uttalatatt gymnasieskolan i en kommun för att vara integrerad om möjligt bör varaförlagd till en och samma skolenhet. Enligt utskottet finns inte grund fördenna uppfattning. Utskottet har i tidigare sammanhang anfört bl, a, följandedärom (UbU 1972:2, rskr 1972:68): "Frågan om en eller flera skolenheter ien kommun måste bedömas från fall til| fall. Elevernas möjlighet till ett frittval kan självfallet också nås, om gymnasieskolan i regionen är uppdelad på tvåeller flera mindre skolenheter. En sådan uppdelning torde också kunna bliekonomiskt försvarbar, om linjer förs samman till en enhet på ett sådant sättatt lokaler och utrustning kan utnyttjas rationellt. Departementschefenuttalade således i propositionen 1968:140 att då flera gymnasieskolenheterfinns i en kommun kan och måste ibland utbildningen vid de olika skolenheternaav resursskäl ha sin tyngdpunkt inom skilda områden." Utskottet vill vidare erinra om att Kungl. Maj:t i 13 kap,2 § skolstadgan (1971:235) angett vilka krav i fråga om studievägar som enintegrerad gymnasieskolenhet, s, k, allmän skolenhet, skall uppfylla omgymnasieskolan i kommunen uppdelas på två eller flera skolenheter. Vid sådanuppdelning på två eUer flera integrerade enheter skall skolenheterna omfattadels teoretiska linjer, dels yrkesinriktade studievägar (linjer, specialkurser)om sammanlagt minst 18 poäng eller det lägre poängtal, dock lägst 9 poäng, som medger förenheten, 1 fråga om de yrkesinriktade studievägarna innebär detta att det, föratt en skolenhet skall betraktas som integrerad, krävs ett elevantal som kanvariera mellan ca 300 och ca 150. Det föreligger alltså inga stadgemässigahinder för en kommun att sammanföra studievägar som på ett naturligt sätt hörsamman till mindre skolenheter. Frågan om hur stor en väl fungerande skolanläggning kanvara togs upp i utskottets nyssnämnda betänkande (1972:2) varvid anfördesföljande: "Utskottet är medvetet om att det finns en oro bland aUmänheteninför en utveckling mot stora skolanläggningar med många elever. Sådanaanläggningar anses skapa mindre goda skolmiljöer. Elevantalet vid en skolenhetär självklart en av de faktorer som är av betydelse för skolmiljön. mening påverkar emellertid även andra faktorer än elevantalet skolmiljön.Det kan vara exempelvis skollokalernas och skolgårdarnas utformning, eventuellöverbeläggning av förefintliga lokaler, andelen äldre och yngre elever inomskolenheten eller möjligheter till kommunikation mellan skolledning, lärare ochelever. Det är nödvändigt att erhålla bättre kunskaper om de faktorer somskapar en god skolmiljö." Utskottet har erfarit att utredningen om skolans inrearbete () i börian av avser lägga fram material som belyser frågorsom rör skolstorlek och skolmiljö. En debattskrift avseende högstadieskolansfysiska miljö har distribuerats, I avvaktan på förslag från ochbeslut i anledning av dessa får det ankomma på vederbörande huvudmän att beaktanuvarande pedagogiska, medicinska, psykologiska och ekonomiskabedömningsgrunder vid bestämmande av en skolanläggnings storlek. Beträffande den i motionen 1973:700 berörda frågan omnedläggning av mindre skolor får utskottet hänvisa till sitt betänkande1973:29, Med hänvisning till pågående utredningsarbete inom ochtill vad utskottet i övrigt uttalat anser utskottet att de förevarandeyrkandena i motionerna 1973:700, 1973:1264, 1973:1280, 1973:1284 och 1973:1313inte bör föranleda någon åtgärd. att avslår motionerna 1973:1264,1973:1280, 1973: 1284, 1973:1313 och 1973:700, sistnämnda motion såvitt nu är ifråga, Närvarande vid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s),(), i (c), (), Nordstrandh (m),i (s), (), (), (),herrar i (vpk). (), (), herrarStålhammar (fp), i (s) och i (c). av herrar (), i (c),Nordstrandh (m), (), (), herrar () ochKarisson i (c) som anser deh att den del av utskottetsyttrande på s. 4 som börjar med "Frågan om" och slutar med"åtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet är medvetet om att det finns en oro blandallmänheten inför en utveckhng mot stora skolanläggningar med många elever.Sådana skolanläggningar skapar mindre goda skolmiljöer. Frågor som rörskolstorlekens inverkan på skolarbetet utreds f. n. av utredningen om skolansinre arbete (). Erfarenhetsmässigt kan dock redan nu konstateras attelevantalet inom en skolanläggning har ett avgörande inflytande på skolmiljön.De fördelar som i den lilla skolan ligger i det dagliga umgänget mellaneleverna i skilda åldrar, lärarna och skolledningen vänds till uppenbaranackdelar i de alltför stora skolorna. Eleverna får en anonymitetskänsla, ochskolans möjlighet att ha tillsyn över och stimulera elevernas verksamhet undericke lektionstid försvåras. Den miljö som de mycket stora skolorna ger ärdärigenom avsevärt mindre ägnad att främja den sociala fostran som läroplanernabetonar än den miljö som en mindre skola kan erbjuda. bördärför pröva i vilken utsträckning dess rekommendationer beträffande skolanläggningsstorlek i är tillämpliga även beträffande det gymnasiala stadietsskolanläggningar samt därefter utfärda erfordediga rekommendationer medgiltighet intill dess lämnat sina förslag och beslut fattats i anledning avdessa. Därvid bör förutom elevantal även beaktas planlösning, lokalernasbeläggningsgrad, kommunikationsmöjligheter mellan skolledning, lärare ochelever m. m. Det ankommer på Kungl. Maj:t att uppdra åtskolöverstyrelsen att utfärda rekommendationer i vad gäller skolanläggningarsstorlek i överensstämmelse med vad utskottet sålunda anfört. dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att i anledning avmotionerna 1973:1264, 1973:1280, 1973:1284, 1973:1313 och 1973:700, sistnämndamotion såvitt nu är i fråga, som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vadutskottet anfört om skolanläggningars storlek.