bet · FW01SkU13 · 1973-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1973 SkU 1973:13 betänkande i anledning av motioner angåenderesultatutjämning vid beskattningen. I detta betänkande behandlas motionerna 1973:9 av () vari hemställs att hos Kungl. Maj:t hemställer att Kungl. Maj:ttill 8 § förordningen (1960:63) om rätt till förlustutjämning vid taxering förinkomst fogar ett tillägg så lydande: "Har någon eller några fysiskapersoner förvärvat företag som sagts och företaget under det beskattningsårvarunder förvärvet skett men före förvärvet ej drivit någon verksamhet må dockförlustavdrag åtnjutas för förlust i verksamhet som påbörjas efter detföretaget sålunda överlåtits." 1973:130 av iSkärstad m. fl. (c) vari hemställs att hos Kungl. Maj :t anhåller om utredning av frågan om skattemässiginkomstutjämning för konstnärer; 1973:136 av m. fl. (c) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredningbeträffande rätt för företag att avsätta medel till utbildningsfonder i enUghetmed vad som anförts i motionen; 1973:254 av i Trobro m. fl. (m) varihemställs attriksdagen i anledning av vad i motionen anförts hos Kungl. hemställer om skyndsam utredning i syfte att genomföra en öppen resultatutjämninggenom en kontometod; 1973:260 av i (fp) vari hemställsatt omprövar ett tidigare ställningstagande i frågan och hos Kungl.Maj:t anhåller om förslag till regler, som gör det möjligt för ett företag medsmå kapitalresurser att skattefritt avsätta vinstmedel till fond för täckandeav kundförluster; 1973:388 av i Arrie m. fl. (c) varihemställs att hos Kungl. Majl: anhåller om tilläggsdirektiv till denpågående utredningen om företagsbeskattningen beträffande införande av rätttill öppen resultatutjämning i beskattningen genom kontometod, i enlighet medvad som anförts i motionen; 1973:394 av m. fl. (m) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag tillinnevarande års riksdag om rätt för rörelseidkare, som driver enskild firma,och jordbrukare att i samband med inkomsttaxeringen erhålla avdrag föravsättning till självfinansieringsfond i enlighet med i motionen uppdragna rikthnjer; 1973:555 av i m. fl. (fp) varihemställs att hos Kungl. Maj:t begär att skattefri avsättning får sketill investeringsfond för marknadsföringsändamål; (m) vari hemställs att anhåller om att Kungl. Maj:t snarastförelägger förslag om avsättning till utbildnings- ochomställningsfond för företagen i syfte att öka de anställdas ekonomiskatrygghet i händelse av företagsnedläggelser, omlokalisering av verksamheteneller andra omställningar; 1973:595 av herrar () ochBörjesson i Glömminge (c) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller omtilläggsdirektiv till företagsskatteberedningen (Fi 1970:77) angående införandeav ett generellt investeringskontosystem med konjunktur- och regionalpolitisktsyfte och möjlighet till resultatutjämning för företag utan diskriminering ienlighet med vad som anförts i motionen; 1973:1005 av i m. fl. (fp, c, m)vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om särskildaskatteregler för vidareutveckUng av företag i enlighet med vad som anförts imotionen; 1973:1006 av herrar Anneräs (fp) och () varihemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag till inrättande avinvesteringsfonder för att främja avsättningen; 1973:1023 av herrar () och () varihemställs att hos Kungl. Maj:t begär rätt för företagen attskattefritt göra avsättningar till utbildningsfonder; 1973:1047 av i m. fl. (m, c, fp) varihemställs att dels antar följande Lag omändring i förordningen (1960:63) om rätt till förlustutjämning Härigenom förordnas, att 2, 8 och 9§§ förordningen (1960:63) om rätt till förlustutjämning vid taxering förinkomst skall ha nedan angivna lydelse. Med förlust-------- samma är. Förlustavdrag må medgivas allenast om skattskyldig underförluståret eller under något av de tvä närmast föregående beskattningsårenvarit jämlikt 22 § I mom. första stycket vid 1) taxeringsförordningen skyldigavlämna självdeklaration till ledning för sin taxering för inkomst eller omskattskyldigs bruttointäkter av en eller flera förvärvskällor under något avnämnda år uppgått till sådant belopp att han jämlikt bestämmelserna vid 2)eller 3) nämnda stycke varit skyldig avlämna deklaration som sagts. Vidbedömande av fråga om rätt till förlustavdrag föreligger skall beträffande äktamakar och oskift dödsbo tillika iakttagas vad i tredje och sjätte styckenasagda moment stadgas. För rätt till förlustavdrag erfordras härutöver attdeklaration för förluståret avgivits under vederbörligt taxeringsår. Tillförlustavdrag-------- vederbörligt taxeringsår. (Se vidareanvisningarna) Om aktierna i aktiebolag ellerandelarna i ekonomisk förening vid ingången av förluståret eller utgången avdet beskattningsår, för vilket taxering skall ske, till huvudsaklig del ägdeseller på därmed jämförligt sätt direkt eller genom förmedling av juridiskperson innehades av en fysisk person eller ett fåtal fysiska personer, må vidsagda taxering förlustavdrag ej medgivas med mindre samtliga eller så gott somsamtliga aktier eller andelar vid nämnda båda tillfällen ägdes eller på angivetsätt innehades av samma fysiska person eller personer samt under förutsättningtilhka, dä fråga är om två eller flera aktie- eller andelsägare, att envar avdessa ägde eller innehade ungefärligen lika stor andel i aktie- ellerandelskapitalet vid det ena som vid det andra tillfället. Hinder förförlustavdrag möter dock ej, där skiljaktighet i ägareförhållandena betingas avatt aktierna eller andelarna genom arv, testamente eller bodelning övergått åannan fysisk person eller andra fysiska personer eller av att på nämnt sättförvärvade aktier överlåtits ä sådan fysisk person eller sådana fysiskapersoner som sedan förlustårets ingång innehaft aktier i företaget. Har bolag (dotterbolag) genomfusion enligt 174 § 1 mom. lagen om aktiebolag upplöstsoch uppgått i annat bolag (moderbolag), äger moderbolaget samma rätt tillförlustavdrag, som -om fusionen ej skett - tillkommit dotterbolaget. Därestaktierna i moderbolaget vid utgången av beskattningsåret eller aktierna idotterbolaget vid ingången av förluståret till huvudsaklig del ägdes eller pädärmed 1* 1973. 6 saml Nr 13 jämförligt sätt innehades direkt eller genom förmedlingav juridisk person av en fysisk person eller ett fätal fysiska personer,skall vad sagts angående moderbolagets rätt att utnyttja dotterbolags förlustavdraggälla endast därest moderbolaget jämväl ägde mer än niotiondelar av aktiekapitalet i dotterbolaget. Ägdes eller innehades på sätt nysssagts aktierna i moderbolaget vid utgången av beskattningsåret av en fysiskperson eller ett fåtal fysiska personer, skall såsom förutsättning förförlustavdragets utnyttjande jämväl gälla, att denna person eller dessapersoner ägde eller innehade samtliga eller så gott som samtliga aktier imoderbolaget jämväl vid ingången av dotterbolagets ifrågavarande förlustår. Äri fall, som sist sagts, fråga om två eller flera aktieägare, kräves ytterligareatt envar av dessa ägde eller innehade ungefärligen Uka stor andel iaktiekapitalet vid det ena som vid det andra av sistnämnda båda tillfällen.Hinder för förlustavdragets utnyttjande möter dock ej, där skiljaktighet iägareförhållandena betingats av att aktierna genom arv, testamente ellerbodelning övergått å annan fysisk person eller andra fysiska personer eller avatt pä nämnt sätt förvärvade aktier överlåtits å sådan fysisk person ellersådana fysiska personer som sedan förlustårets ingång innehaft aktier iföretaget. Denna förordning träder i kraft den1 dock att äldre bestämmelser fortfarande skola gälla i fråga om1974 års taxering samt i fråga om eftertaxering för eller tidigare är. Förordningom rätt till utjämning i vissa fall av statlig inkomstskatt i sambandmed inkomststegring eller inkomstminskning. Härigenom förordnas som följer. Fysisk person, oskift dödsbo ellerfamiljestiftelse må, under de förutsättningar och på det sätt nedan i nämndaförordning sägs, erhålla utjämning av statlig inkomstskatt i samband medinkomststegring eller inkomstminskning. Uppgår den beskattningsbara inkomstenför i 1 § omförmäld skattskyldig till belopp, som med minst 10 000 kronoröverstiger eller understiger den skattskyldiges motsvarande inkomst under detnästföregående beskattningsåret (jämförelseåret), skall utjämningen av skattenverkställas sålunda att den skatt, som den skattskyldige har att jämliktförordningen om statlig inkomstskatt erlägga, nedsättes till sådant belopp, attden sammanlagda statliga inkomstskatten för det ifrägavaran- de beskattningsåret och för jämförelseäret blir lika storsom summan av den skatt, som han haft att erlägga för nämnda båda år, därestden sammanlagda beskattningsbara inkomsten med Uka delar belöpt påvartdera av åren. Vid tillämpningen av bestämmelsen i första stycket skallberäkning av skatt ske efter det procenttal av grundbeloppet för statliginkomstskatt, som jämlikt 12 § förordningen om statlig inkomstskatt skalltillämpas för slutlig skatt på grund av taxeringen för beskattningsåret. (Se vidareanvisningarna) Finnes vid jämförelse som i 2 §sägs mellan de beskattningsbara inkomsterna merinkomsten ellerinkomstminskningen uppgå till lägre belopp än , skall den statligainkomstskatten för beskattningsåret eller för jämförelseåret likväl icke utgåmed högre belopp, än som skolat beräknas, därest merinkomsten ellerinkomstminskningen uppgått till . Oaktat vad i 2 och 3 §§ stadgas, mådock skatteutjämning, som där sägs, ej ske med mindre denna föranleder att skattenberäknas till ett lägre belopp än enligt förordningen omstatlig inkomstskatt. Har skattskyldig avlidit underbeskattningsåret, skall med avseende å rätt till skatteutjämning, som i dennaförordning avses, oskift dödsbo efter honom äga samma rätt, som eljest skullehava tillkommit den skattskyldige. Ingår i den beskattningsbarainkomsten enligt taxeringen för beskattningsåret ackumulerad inkomst och harav den skattskyldige framställt yrkande om tillämpning av förordningen angåendeberäkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst vunnit bifall, måskattutjämning enligt förevarande förordning ej medgivas för skatt, som ianledning av samma taxering påföres. Därest i den beskattningsbara inkomsten enligt taxeringenför jämförelseåret ingått ackumulerad inkomst och om i anledning däravsärskild skatteberäkning skett enligt förordningen angående beräkning avstatlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst, skall vid nu ifrågavarandeskatteutjämning så anses som om den beskattningsbara inkomsten uppgått till detbelopp, vilket legat till grund för skatteberäkningen enligt nämnda förordning,respektive som om skatten beräknats å sistnämnda belopp enligt förordningen omstatlig inkomstskatt. (Se vidareanvisningarna) Rätt till skatteutjämning enligtdenna förordning föreligger endast för sådan i 1 § omförmäld skattskyldig, sompå grund av vad i 22 § 1 mom. 1)3) taxeringsförordningen sägs vara skyldig attutan anmaning avlämna självdeklaration till ledning för sin taxering förinkomst under jämförelseäret eller något av de två närmast föregåendebeskattningsåren. Tillika skall gälla att deklarationsskyldigheten fullgjortsunder iakttagande av de härför i taxeringsförordningen lämnade föreskrifterna. Skattskyldig, som önskar erhållaskatteutjämning enligt denna förordning, har att därom göra ansökan hosprövningsnämnden i det län, där den skattskyldige skall taxeras till statliginkomstskatt för inkomsten under beskattningsåret. Ansökan ingives eller insändes till prövningsnämndenskansli och skall, med undantag för fall varom i 12 § sägs, vara till kanslietinkommen före utgången av april månad året efter taxeringsåret. Bifalles ansökning, varom i 8 § förmäles,skall därest beslutet icke kan iakttagas vid päföringen avslutlig skatt enhgt taxeringen, varom fråga är meddela förordnande omavkortning eller, där restitution skall ske, tillställa den skattskyldige honomtillkommande belopp över postgiro. A restituerat belopp utgår icke ränta. Kan ansökning om skatteutjämningenligt denna förordning icke av prövningsnämnd upptagas till avgörande, emedanden skattskyldiges taxering för jämförelseäret icke vunnit laga kraft, skallprövningsnämnden genom särskilt beslut förklara ansökningen vilande. Detankommer därefter på den skattskyldige att, sedan ifrågavarande taxering vunnitlaga kraft, till prövningsnämnden inkomma med framställning om ansökningensupptagande till förnyad behandling. Sådan framställning skall göras inom ett årfrän det slutligt beslut eller utslag meddelades i taxeringsfrågan. Har skatteutjämning enligt dennaförordning skett, men ändras den beskattningsbara inkomst, vara den utjämnadeskatten beräknats genom beslut av prövningsnämnd eller utslag av kammarrätteneller Kungl. Maj:t eller äsättes den skattskyldige genom sådant beslut ellerutslag eftertaxering till statlig inkomstskatt så att grunderna förskatteutjämningen eller förutsättningarna för rätten att komma i åtnjutandedärav ändras, skall prövningsnämnden vidtaga den ändring av skatteutjämningen vartill förhållandena kunna föranleda. Föreligga förutsättningar förskatteutjämning enUgt denna förordning först efter meddelandet av sådant beslutav prövningsnämnd eller utslag av kammarrätten eller Kungl. Maj:t som i 11 §sägs, eller har den beräknade merinkomsten eller inkomstminskningen ökat tillföljd av sådant beslut eller utslag, äger den skattskyldige inkomma medansökning enhgt 8 § från det ifrågavarande beslut eller utslagmeddelades. Äger skattskyldig enligt 99 § taxeringsförordningen isärskild ordning anföra besvär hos prövningsnämnd, må han tillika inom därangiven tid inkomma med ansökning enligt 8 §. Beträffande underrättelse om beslutav prövningsnämnd enligt denna förordning ävensom beträffande rätt att föratalan över dylikt beslut skola de i taxeringsförordningen givna bestämmelsernai fråga om taxering för inkomst äga motsvarande tillämpning; dock att besväröver prövningsnämnds beslut att förklara ansökningen vilande enligt 10 § ickemå anföras. Konungen äger utfärda förtillämpning av denna förordning erforderliga föreskrifter. Tillledning för skatteberäkningen anföres följande exempel: Beskattningsbarinkomst för jämförelseåret .... ........... 10 000 Beskattningsbarinkomst för beskattningsåret......... 20 lOO Sammanlagd beskattningsbar inkomst kronor 30 100 Efter utjämning fördeladbeskattningsbar inkomst (delbeloppen avjämnas till närmaste hundratal kronorså att summan av delbeloppen motsvarar den sammanlagda beskattningsbarainkomsten): för jämförelseäret ................................................ ......... 15 000 för beskattningsåret ............................................. 15100 Skatt å fördelad inkomst enligtgrunderna vid taxeringen för det beskattningsår varunder merinkomst uppkommit antages utgöra: å .......................................................... I 820 Kronor 3 620 Avgår skatt å enligt samma grunder...... 1 000 Skatt att erlägga enligt taxering för beskattningsåretKronor 2 620 Det anmärkes, att för attskatteutjämning enligt denna förordning för den i exemplet avseddeskattskyldige må äga rum jämväl vid taxering - denbeskattningsbara inkomsten enligt sistnämnda års taxering skall uppgå tilllägst , dvs. med överstiga den tidigarebeskattningsbara inkomsten, . Innebörden av 6 § andra stycket belyses av följandeexempel. En skattskyldigs beskattningsbara inkomst enligttaxeringen för jämförelseåret har uppgått till . I inkomsten underjämförelseåret har emellertid ingått ackumulerad inkomst till belopp av 30 000kronor, hänförlig till jämförelseåret och . Skatteberäkningför ackumulerad inkomst har skett. Vid tillämpningen av förevarande förordninganses den skattskyldiges beskattningsbara inkomst för jämförelseåret ha utgjort20 . Denna förordning träder i kraft denI . Förordningen skall dock icke äga tillämpning i avseende åskatteberäkning i anledning av eller tidigare års taxering eller päföranledande av eftertaxering för eller . dels i skrivelse till Kungl. Maj:themställer att skyndsam utredning företas om möjligheten till en fullständigresultatutjämning, varvid i första hand prövas frågan om resultatutjämninggenom den s. k. kontometoden, samt att förslag i detta syfte föreläggsriksdagen. Enligt gällande bestämmelser ansesett beskattningsår i princip som en sluten enhet, och inkomstberäkningenpåverkas inte av resultatet . Den skattskyldige har emellertidinom ramen för gällande bestämmelser vissa möjligheter till såväl förtäckt somöppen resultatutjämning. Förtäckt resultatutjämning möjliggörs bl. a. genomgällande regler för värdering av varulager och avskrivning å inventarier.Anledning saknas att i detta sammanhang gå in närmare på denna fråga. Även öppen resultatutjämning medges i viss utsträckning,nämligen enligt förordningen (1951:763) angående beräkning av statlig inkomstskattför ackumulerad inkomst, enligt förordningen (1960:63) om rätt tillförlustutjämning vid taxering för inkomst samt enligt särskilda bestämmelser omvissa kontoavsättningar m. m. Reglerna om beräkning av skatt förackumulerad inkomst avser att lindra den progressiva statliga beskattningen förfysisk person, oskift dödsbo och familjestiftelse, om den skattskyldigeåtnjutit inkomst som hänför sig till . Reglerna innebär att skatten påden ackumulerade inkomsten beräknas som om inkomsten fördelats på det antal årvartill den hänför sig. Rätt till förlustutjämning infördesår för skattskyldig vars verksamhet ett är lämnat underskott som inte kanskattemässigt avräknas mot överskott av annan förvärvskälla samma år.Underskottet får då utnyttjas såsom förlustavdrag när som helst vid taxeringför . Som förlust räknas inte endast underskott i egentligmening utan även andra allmänna avdrag, som skattemässigt inte kunnatutnyttjas. För att förlustavdrag skall kunna medges krävs att förlustenuppkommit , då den skattskyldige varit skyldig deklarera; samt attdeklarationsskyldigheten också fullgjorts. Uppgår förlusten under förluståretinte till I , får densamma inte utnyttjas som förlustavdrag. Om ett aktiebolag eller en ekonomisk förening övergår iandra händer genom att aktierna i bolaget eller andelarna i föreningen byterägare, medför detta att aktiebolagets eller den ekonomiska föreningens rätttill utjämning av förlust upphör. Reglerna avser att förhindra missbruk och tarsikte på fåmansbolag. Avsikten är att företag utan andra "värden" änen skattemässig rätt till förlustavdrag inte skall kunna gå i handeln.Förlustavdrag får därför medges endast om aktierna eller andelarna helt ellerså gott som helt ägs av samma personer vid taxeringsårets utgång som vidförlustårets ingång. Äganderättsövergång genom arv, testamente eller bodelningsaknar betydelse i detta sammanhang. Liknande regler gäller vid fusion. Lagstiftningen om förlustutjämninggrundade sig på förslag av skatteutredning (SOU 1958:35). Utredningenavvisade tanken på en allmän öppen resultatutjämning genom en kontometod underhänvisning främst till de stats- och kommunfinansiella verkningarna av en sådananordning. Däremot föreslogs rätt till utjämning av statlig inkomstskatt påmerinkomst i vissa fall, men detta förslag ledde inte till lagstiftning. Reglerna om skogskonto innebär attskattskyldig, som haft intäkt av skogsbruk, enligt förordningen (1954:142) omtaxering för inkomst av medel, som insatts ä skogskonto, kan få uppskov medtaxeringen för den del av intäkten som satts in på sådant konto. Uppskov medgesför ett och samma beskattningsår med högst av köpeskillingen för rotsåldskog samt av köpeskillingen för leveransvirke. Förskogsägare som drabbats av stormskador under är 1971 höjs dessa procenttal till80 resp. 50. Av övriga bestämmelser på dettaområde förtjänar särskilt att nämnas lagstiftningen om investeringsfonder förkonjunkturutjämning. Enhgt förordningen (1955:256) om investeringsfonder förkonjunkturutjämning har aktiebolag, ekonomisk förening och sparbank rätt attgöra avsättning till investeringsfond. Avdrag för avsättning tillinvesteringsfond för rörelse får medges med högst av årsvinsten föreskatt. Beträffande investeringsfond för skogsbruk får avdrag medges med högst10 % av bruttointäkten av skogsbruk. - eller i visst fall - avavsättningen skall insättas på särskilt konto i . Investeringsfondernasprimära uppgift är att utgöra ett verksamt medel i den konjunkturutjämnandepolitiken. Fonden får i princip disponeras endast efter beslut av Kungl. Motionsyrkanden angående ändringari förordningen om rätt till förlustutjämning och genomförande av rätt tillprogressionsutjämning och allmän öppen resultatutjämning har behandlats avriksdagen alltsedan förlustutjämningsförordningen antogs år 1960.Bevillningsutskottet har vid sin prövning av motsvarande yrkanden ansett attbestämmelserna om förlustutjämning av främst kontrolltekniska skäl börbibehållas i sin nuvarande utformning. Utskottet har inte heller ansett skälföreligga att genomföra en rätt till progressionsutjämning med hänvisning tillatt redan gällande bestämmelser kan anses undanröja de mest iögonenfallandeverkningarna i ifrågavarande hänseende av progressionen vid den statligainkomstbeskattningen. Beträffande frågan om en allmän öppen resultatutjämninghar bevillningsutskottet uttalat bl. a. att denna fråga är sä central för detsvenska skattesystemet i dess helhet att den inte kan avgöras utan en noggrannomprövning av gällande regler för inventarieavskrivning och varulagervärderingoch de möjligheter i övrigt till skattemässig konsolidering ochresultatutjämning som skattereglerna nu erbjuder. Vidare har såvälbevillningsutskottet som skatteutskottet ansett att införandet av rätt tillresultatutjämning inom vissa verksamhetsområden eller för vissa yrkeskategorierskulle strida mot grundläggande principer i beskattningen (BeU 1970:20 och SkU1971:55). Vid behandlingen av.motsvarande fråga vid riksdaganförde skatteutskottet (SkU 1972:22) bl. a. att de skäl av kontrollteknisk ochannan art som bevillningsutskottet och skatteutskottet åberopat mot bifall tillframställda yrkanden på detta område fortfarande gällde. Därtill kom att redangällande beskattningsregler erbjöd vissa möjligheter att genom vinstreglerandedispositioner av skilda slag åstadkomma en faktisk resultatutjämning mellanolika år. Utskottet vidhöll uppfattningen att dessa möjligheter i allmänhetfick anses tillräckliga, och för sädana fall. där speciella skäl talade för att principen ombeskattningsårets slutenhet borde brytas, fanns också särskilda regler, t. ex.lagstiftningen om skogskonto, ackumulerad inkomst och förlustutjämning. Därtillkom att en ändrad inställning till frågor av denna art torde förutsätta enomprövning av företagsbeskattningen i dess helhet. I detta hänseende hänvisadeutskottet till företagsskatteberedningens (Fi 1970:77) utredningsuppdrag. I företagsskatteberedningens uppdrag ingår bl. a. attpröva om den nuvarande avvägningen är den riktiga mellan å ena sidanmöjligheten till vinstreglerande dispositioner genom bl. a. förmånliga av- ochnedskrivningsregler och å andra sidan storleken av den vinstbeskattning somträffar företagen. En av beredningens huvuduppgifter är att från olikasynpunkter pröva nuvarande möjligheter att bilda dolda reserver. Beredningenbör kunna överväga att i utjämnande syfte åstadkomma temporära insättningar avvinstmedel på spärrkonto. Systemet med konjunkturinvesteringsfonder, som har enväsentlig roll i stabiliseringspolitiken, bör om möjligt byggas ut så att t.ex. lagerinvesteringar mer effektivt än kan inordnas i systemetoch att även andra ändamål än , såsom att främja forskning, kanhänföras hit. Beredningen bör enligt direktiven även ta upp frågan omavdragsrätt för avsättningar för garantirisker och pröva om skilda regelkomplexför olika slag av fondinstitut bör samordnas och sammanföras. I detta betänkande behandlarutskottet motioner om vidgad rätt till resultatutjämning vid beskattningen.