bet · FW01NU26 · 1973-12-31 00:00:00 — Det föreligger, säger vidare, risker för attmonopolsituationer kan uppkomma såväl inom mejeriindustrin som inom deförädlingsled som är beroende av mjölkråvaran. Som exempel på mera perifera mendock betydande branscher där mejerindustrin har ett helt dominerande inflytandenämns torrmjölksproduktionen, fodermedelsindustri som baseras på mjölk,glassindustrin och mjölksockerframstäUningen. I fråga om slakteriindustrin anför SPK att i den månslakteriverksamheten integreras med förädling av produkter detta kan komma attske på bekostnad av fristående styckningsföretag och företag inomvidareföräd-Ungen. Detta beror på att slakteriorganisationen kan övervältrakostnader från styckningsled till slakteriled för att på så sätt skapaförutsättningar för en expansion av den egna förädlingsindustrin. Möjligheternaatt påvisa dylik övervältring är dock begränsade. Sammanfattningsvis uttalarSPK sina betänkligheter inför koncentrationstendenserna inom livsmedelsindustrinvilka sägs förutom vissa nackdelar av regionalpohtisk natur och frånmiljövårdssynpunkt medföra också problem från både konkurrens-ocheffektivitetssynpunkt. Vissa allmänna konkurrensrättsligt betingade synpunkterframförs av marknadsrådet (ordföranden). Undersökningen visar, framhålls det,att det inom livsmedelsindustrin råder förhållandevis stark koncentration ileden före och efter förädlingsindustrin, i vissa branscher rena monopol-elleroligopolsituationer. I koncentrationsutredningens betänkande (SOU 1970:30)Stordriftsfördelar i industriproduktionen skisseras utifrån en beräkning avoptimal struktur i fråga om antalet anläggningar för olika branscher en utveckhng mot en ännu starkare koncentration.Man bör självfallet inte bortse- från risken av att en sådan koncentration kanmedföra ofördelaktiga effekter i fråga om prisbUdning, inkomstfördelning ochresursallokering, säger marknadsrådet. I detta sammanhang bör emellertidbeaktas betydelsen av frihandelsavtal med EEC och de skärptakonkurrensförhåUanden som kan följa därav, även om avtalet tills vidare i ochför sig inte omfattar handel med jordbruksprodukter. De negativa effekterna aven långt driven företagskoncentration mildras vidare, anförs det, genom denövervakning som äger rum från pris- och kartellnämndens,och, i sista hand, marknadsrådets (numeramarknadsdomstolens) sida samt den vida publicitet som ges kring hithörandefrågor. En monopol- eUer oligopolsituation av det slag varom här är fråga börföljaktligen inte utan vidare betecknas som otillbörlig ur konkurrensrättsligsynvinkel, uttalar marknadsrådet. i (LO) anger i sittremissyttrande vissa områden som det enligt LO:s mening är angeläget att fåytterligare belysta genom fördjupade undersökningar. En fråga gäller effekternaav jordbrukskooperätionens starka ställning inom vissa av livsmedelsindustrinsdelbranscher. anser att utredningen tagit förlätt på de problem som "producentkooperationens mäktiga monopol innebärför den enskilda köttbranschens företagare". Företagen inom förbundetupplever, sägs det, att slakteriorganisationen i högsta grad harpraktisk möjlighet att utnyttja sitt monopol på råvaran. Det betecknas somytterst angeläget att åtgärder vidtas för att få till stånd konkurrensneutralitetmellan producentkooperativ livsmedelsindustri och enskild livsmedelsindustri.Slakteriorganisationen kan, anför förbundet vidare, i kraft av sittråvarumonopol erbjuda "förmåner" som innebär att köparen blir mycketstarkt beroende av leverantören. Antagandet om en betydande överkapacitet inom svenskkvarnindustri betecknas av () som något överdrivet. KFframhåller att genom den konsumentkooperativa kvarnproduktionen upprätthålls enkonkurrens som tenderar att hålla priserna nere. Även () anser att påståendetom en produktion i ineffektiva former är alltför kategoriskt. Att det skulleligga i Kungsörnengruppens intresse att bibehålla icke rationella anläggningarbetecknar LRF som orimligt. Även omdömet i förstudien att de flesta av dagensmejerianläggningar Ugger långt ifrån något slags optimal storlek är enligt LRFalltför schablonmässigt. I polemik mot förstudien hävdar LRF att importen påköttområdet är helt fri, bortsett från veterinärhygieniska restriktioner.Uttalandena i förstudien om risker för konkurrenssnedvridningar, sammanhängandemed kapitalbildningen inom de prisreglerade förädlingsleden, godtas inte avLRF. Kapitalbildningens effekt på lång sikt är inte, anförs det, att hållaproducentpriserna nere utan att genom materialise-ring irationaliseringsåtgärder söka få den uppåt. Jordbrukskooperationen har storasvårigheter att åstadkomma tillräcklig egen kapitalbildning för att tillgodose det stora behovet av fortsattaeffektiviseringsåtgärder. Dess konsolideringsgrad är relativt svag. Andelenbokfört eget kapital inom mejeri- och slakteriorganisationerna har successivtsjunkit och utgör inte mer än av det totala kapitalet.Uppfattningen att jordbrukskooperationen via nedpressning av producentpriserna,därav följande press uppåt på de prisreglerade partipriserna och alltså medbidrag från övrig livsmedelsindustri skulle åstadkomma en kapitalbildning förengagemang i icke prisreglerade förädlingsled strider enligt LRF mot defaktiska förhållandena. LRF anser även att man i förstudien överdrivit riskernaför en konkurrenssnedvridning i vidareförädlingen på slakteriområdet som följdav jordbrukskooperationens starka ställning på råvarusidan. 1 direktiven jordbruksutredning(Jo 1972:04; ordförande: generaldirektör ) anför chefen förjordbruksdepartementet bl. Jordbruksstödet är naturligtvisavsett för jordbrukarna. Det är därför angeläget att stödet utformas så att deti största möjliga utsträckning kommer primärproduktionen av jordbruksproduktertiU del och att förädlingsledet så långt möjligt hålls utanför stödgivningen. () harunder tagit upp förhållanden påjordbrukskooperationens område. Beträffande den områdesindelning som tiUämpas i fråga omförsäljningen av slakteriföreningarnas produkter har NO fört talan hosnuvarande . Denna talan har återkallats sedan NO i mars 1973träffat överenskommelse med om att områdesindelningenskall upphöra. En stadgeändring av denna innebörd avses träda i kraft utom i vad gäller charkuterivaror, för vilkaområdesindelningen får bibehäUas tiU utgången av . Med SMR har NO diskuterat områdesindelningen i vad gällerdistributionen av mjölk och mjölkprodukter. har i mars 1973förklarat sig beredd att förelägga förslag till stadgeändringinnebärande att områdesindelningen slopas. Är 1972 behandlade NO ett fall av vägran från KungsörnenAB:s sida att leverera mjöl till ett privat företag som planerade att bygga enny kvarn. Ärendet avskrevs sedan Kungsörnen förklarat sig villig att återupptade avbrutna varuleveranserna. Med anledning av konkurrensbegränsande åtgärder påkonstgödselmarknaden har NO haft överläggningar med bl. a. SLR, vilka 1973 lett till att hinder för viss import av gödselmedel genom ett ickeproducentkooperativt företag undanröjts. Sedan LRF vägrat att införa en annons för detta företag i sin tidning har NO ifebruari 1973 påkallat förhandlingar inför . En stor del av livsmedelsindustrini drivs av jordbrukets ekonomiska föreningsrörelse.Jordbrukskooperativa anläggningar har hand om av mejeriproduktionen ochca av kreaturs- och svinslakten. Efter förvärvet av Kejsarkvarnarna svarardet jordbrukskooperativa företaget för ungefär två tredjedelarav mjöltillverkningen. har på senare är ökat sinaandelar av den fortsatta förädlingen av slakteriprodukterna i form av styckningsamt tillverkning av charkuterivaror Framställning av glass, konserver och brödär exempel på andra grenar av livsmedelsindustrin där jordbrukskooperationen ärrepresenterad. Något större aktivt engagemang i detaljhandelsledet frånjordbrukskooperationens sida förekommer däremot inte numera. med att jordbrukskooperationen har ryckt framtill här antydda positioner har den genomgått en koncentrationsprocess, somberäknas fortsätta. Antalet föreningar inom branschorganisationerna har minskatliksom också antalet driftställen. Fusionerna innebär, sägs det i motionen1973:1486, en samling av ekonomisk makt. BL a. till följd avjordbruksregleringen har jordbrukskooperationen nära nog fått en monopolställningpå marknaden för baslivsmedel, hävdar motionärerna. En allmän utredning rörandejordbrukskooperationen med sikte på vad nuvarande struktur- ochkonkurrensförhåUanden har för konsekvenser för konsumenterna påyrkas i dennamotion. I motionen 1973:516, som har liknande utgångspunkter, föreslås enutredning syftande till att samhället och konsumenterna skall fåstyrelserepresentation inom jordbrukskooperationen. Förslaget om en sådan styrelserepresentation kan utskottetinte ansluta sig till. Jordbrukskooperationen har i likhet med bl. a.konsumentkooperationen - vuxit fram som en folkrörelse pä grundval av lagen omekonomiska föreningar, en företagsform avsedd för ekonomisk verksamhet somkollektiv av producenter eller konsumenter bedriver för avsättning avmedlemmarnas egna produkter, utnyttjande av deras egen arbetsinsats ellertillgodoseende av deras eget behov av varor och tjänster. Staten harvisserligen förbehållit sig att få tillsätta vissa styrelseledamöter inom engren av jordbrukets föreningsrörelse, hypoteksorganisationen, vilken reglerasav en särskild lag. De speciella motiv som finns för denna ordning saknas närdet gäller föreningsrörelsen i stort. Utskottet ser ett värde i att denna liksom andra folkrörelser får utvecklas under fullständig självstyrelse. Sinarelationer till konsumenterna bör jordbrukskooperationen också få utforma självständigtmed iakttagande av de allmänna regler som har ställts upp till skydd förkonsumenternas intressen. Koncentrationstendensernainom livsmedelsindustrin, liksom motsva- rande företeelser på andra håll inom näringslivet, krävergivetvis uppmärksamhet från samhällets sida. Därvid måste både deras positivaoch deras negativa sida beaktas. Stmkturrationaliseringen kan medföra ettförbättrat kapacitetsutnyttjande med bl. a. tiUvaratagande av stordriftsfördelaroch på så sätt få gynnsamma effekter. finns risk för att denbristande konkurrensen blir till skada för konsumenterna. Utskottet konstaterar att staten på olika sätt noga följerutvecklingen inom jordbrukskooperationen. Jordbruksregleringen medför att produktionsförhållandenainom jordbruket fortlöpande studeras och värderas. jordbruksutredninghar som en uppgift fått att föreslå en sådan utformning av jordbruksstödet attförädlingsledet så långt möjligt hålls utanför stödgivningen. Statens pris- ochkartellnämnd, och i sista hand marknadsdomstolensvarar för bevakning av och ingripande mot skadlig konkurrensbegränsning ocksåpå det här behandlade området. Den förstudie av livsmedelsindustrin som utförtsinom industridepartementet har givit ökad kännedom om dennaindustrigren. Överväganden om ett fortsatt utredningsarbete pågår nu inomdepartementet. Utskottet förutsätter att arbetet kommer att fullföljas. Medhänsyn till här nämnda utredningar och överväganden och tUlnäringsfrihetsombudsmannens åtgärder på området finner utskottet för närvarandeinte skäl att förorda en sådan framställning till Kungl. Maj:t om utredningrörande jordbrukskooperationen som begärs i morionen 1973:1486. 1. att riksdagenavslår motionen 1973:516, 2. att riksdagenavslår motionen 1973:1486. Närvarande: herrar (), Regnéll (m), iGlömminge (c), i (s), i (fp), (), i (c). (), (), (). Hovhammar(m), i (s), i (fp) och i (s).