bet · FW01UU3 · 1973-12-31 00:00:00 — Propositionens avsnitt härom har refererats under punkten 11. bidrag till WHO för forskning på den mänskligafortplantningens område beräknas under /74 till 25 milj. kr. För finansiellt stöd till det nya baljväxtinstitutetICRISAT i samt till forskningsinstitutet i /74 ett totalt medelsbehov av 10 milj. kr. Till den forskningsverksamhet som äger rum inom ramen förILO:s världssysselsättningsprogram har anmält ett bidrag på sammanlagt1 milj. dollar, nämligen 0,5 milj. för /73 och 0,5 milj. /74. Härutöver beräknas i propositionenför övrig forskningsverksamhet inom FN sammanlagt 1,4 milj. kr. att fördelasmellan för social utveckling (UNRISD), FN:s institutför utbildning och forskning (UNITAR) och försocialskydd (UNSDRI). Det kan bli aktuellt med ytterligare svenska insatsergenom multilaterala organisationer i samband med katastrofsituationer iu-länderna. Härutöver finns erfarenhetsmässigt anledning räkna med ettmedelsbehov för insatser sammanhängande med FN.s och övriga internationellaorganisationers u-landsinriktade verksamhet. Även olika slag av forskningsinsatserkan aktualiseras för finansiering under denna anslagspost. För här nämnda olikaändamål har för /74 beräknats sammanlagt 21,2 milj. kr,, varavför katastrofbistånd 10 milj, kr. Under anslagsposten Övriga multilaterala bidrag räknardepartementschefen totalt med ett medelsbehov om 106,5 milj. kr. Utskottet har tidigare behandlat dels under punkten 5 här ovanmotionen 1973:414 av m. fl. (vpk), vari yrkas att riksdagenavslår regeringens äskanden under punkt C 1 i statsverkspropositionens bilaga5, i vad avser anslag tUl , ADB och ADF med sammanlagt 185,1 milj. kr. dels under punkten 7 här ovanmotionen 1973:1101 av herrar () och (), i vad avser hemställanatt beslutar om en sådan omdisponering av medlen under "Övrigamultilaterala bidrag" att får ett i förhållande tillKungl. Maj:ts förslag med 5 milj. kr. höjt anslag på 20 milj. kr. /74 (punkten 4). Utskottet har avstyrkt ovannämnda motionsyrkanden. Utfästelserna till är enligtpåfyllnadsöverenskommelsen uttryckta i USA-dollarns guldparitet den 1 januari 1960.Genom kursförändringen har bidragsbeloppet räknat i svenskakronor därför kommit att stiga. Utskottet har erfarit att den merutgift somhärigenom uppstår vid inbetalningen av det tredje årliga bidraget under påfyllnad kan täckas av reserverade medel under förevarande anslag. 1. att riksdagengodkänner de i propositionen 1973:1 angivna riktlinjerna för multilateraltutvecklingssamarbete, 2. att riksdagenavslår motionen 1973:1101, såvitt avser omdisponering av medlen underförevarande anslag, 3. att riksdagenmedger att Kungl. Maj:t i enlighet med angivna riktlinjer gör utfästelser förbudgetåren 1974/75 och 1975/76, 4. att riksdagengodkänner anslutning till Afrikanska utvecklingsfonden, 5. att riksdagenmed bifall till propositionen 1973:1 och med avslag på motionen 1973:414 tillBidrag till internationella biståndsprogram iör /74 pådriftbudgeten under tredje huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . Kungl.Maj:t har (punkten C 2, s. 30-45) föreslagit att 1. godkänna de ipropositionen föreslagna riktlinjerna för bilateralt utvecklingssamarbete, 2. till Bilateraltutvecklingssamarbete för /74 anvisa ett reservationsanslag av959 . Bilateralt bistånd budgetåren 1972/73-1973/74 Fördelningpå mottagarländer milj, kr. ' Enligt reglering.sbrevet för /73. 2 Dessaposter anger när det gäller enskilda länder de minimibelopp som ligger til! grund för SlDA:s planering för landet i fråga. En vi.ss överplaneringförutsätts ske. Beloppet kan, beroende på resursbehov, medelstillgång etc,, höjas något i den förhandling om årligt samarbetsavtal som förutsätts äga rum inför det nya budgetårets början. Medel som kan utnyttjas för utökning av planeringsramarna finns upptagna under posten Övrigt. 3 Av medelupptagna under posten Övrigt för /74 avser 100 milj. kr. Vidare omfattar denna post bl. a. följande verksamheter:förbe redelse och kontroll av projekt; bidrag till vissa internationellafamiljeplanerings program; bidrag till svenska enskilda organisationer; stöd till afrikanskabefrielse rörelser och tlyktingorganfsationer; stipendiat- och kursverksamhet samtbiträdande e.xperter. Propositionens avsnitt omländerprogrammering och samarbetsavtal har refererats under punkten 3 här ovan.Beträffande insatserna i enskilda länder hänvisas till punkten 4 här ovan. Under icke-länderinriktat bistånd beräknas bl. a. förfamiljeplaneringsinsatser (jfr punkten 7 här ovan) ett medelsbehov av 15 milj.kr. För svenska enskilda organisationers humanitära och utvecklingsfrämjandeverksamhet, främst på utbildningens och den förebyggande hälsovårdens områden,beräknas 15 milj. kr. För kurs- och stipendiatverksamhet under budgetåret1973/74 beräknar SIDA ett medelsbehov om totalt 19 milj. kr. För det icke-länderfördelade biståndet, vilket äveninnefattar kostnaderna för biträdande experter samt förberedelse och kontrollav projekt, beräknas för budgetåret 1913jlA ett sammanlagt medelsbehov på ca 90milj. Översynen av biständskontorsorganisationen har berörtsunder punkten 16 här ovan. Departementschefen beräknar det samlade medelsbehovetför biståndssektionerna vid ambassaderna för /74 tUl ca 12,5mUj. Fördelningenav anslaget framgår av tabellen på föregående sida. Utskottet har tidigare behandlat dels under punkten 4 här ovanmotionen 1973:72 av m.fl. (vpk), vari föreslås att riksdagenför /74 till denna Forskningsfond för anvisar 25 milj.kr. (andra att-satsen), dels under punkten 13 här ovanmotionen 1973:278 av m. fl. (vpk), i vad avser hemställan attriksdagen anvisar 20 milj. kr. till FRELIMO, 20 milj. kr. till PAIGC och 20milj. till MPLA (punkten 1), dels under punkten 4 respektivepunkten 14 här ovan motionen 1973:625 av m. fl. (m), i vad avserhemställan att hos Kungl. Maj:t hemställer att inom ramen förbeviljade anslag ett belopp om 40 milj. kr. skall utgå till /74 och att SIDA får i uppdrag att planera för vidgadebiståndsinsatser i landet (punkten 3), att hos Kungl. Maj:themställer att inom ramen för beviljade anslag ett belopp om 25 mHj. skallutgå till missionens och andra humanitära organisationers biståndsverksamhet(punkten 10), dels under punkten 4 här ovanmotionen 1973:628 av m. fl. (vpk), vari föreslås att riksdagenunder tredje huvudtiteln punkten C 2 anvisar . tUl Demokratiskarepubliken och . till Republiken provisoriskarevolutionära regering, dels under punkten 4 här ovanmotionen 1973:1103 av m. fl. (vpk), vari hemställs attriksdagen under tredje huvudtiteln (prop. 1973:1, bilaga 5) anvisar 50milj. till i Cambodja samt 50 milj. kr. till Patriotiska front, dels under punkten 4 här ovanmotionen 1973:1101 av herrar () och (), i vad avser hemställanatt beslutar om en sådan omdisponering av medlen under"Bilateralt uvecklingssamarbete" att /74 fåren i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med 3 milj. kr. förhöjd anslagsrampå 33 milj. kr. (punkten 7). Utskottet har avstyrkt ovannämnda motionsyrkanden.Utskottet hemställer 1. att riksdagenavslår motionerna 1973:625 och 1973:1101 i vad avser beräkning av medelsbehovetför bistånd till , 2. att riksdagenavslår motionen 1973:625 i vad avser beräkning av medelsbehovet för missionenoch andra humanitära organisationers hjälpverksamhet, 3. att riksdagengodkänner de i propositionen 1973:1 föreslagna riktlinjerna för bilateraltutvecklingssamarbete, 4. att riksdagenmed bifall till propositionen 1973:1 och med avslag på motionerna 1973:72,1973:278, 1973:628, 1973:1103 till Bilateralt utvecklingssamarbete /74 på driftbudgeten under tredje huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag av . Rekrytering och utbildning av fältpersonal samt informationsverksamhet Maj:t har (punkten C 3, s.45-48) föreslagit att till Rekrytering och utbildning av fältpersonalsamt informationsverksamhet för /74 anvisa ettreservationsanslag av . Från anslaget finansieras rekrytering av personal för detdirekta svenska utvecklingssamarbetet och till de internationella biståndsorganensverksamhet samt förberedelse och utbildning av utresande personal. Dessutomfinansieras från anslaget verksamhet för ökad upplysning om u-ländemas problemsamt om biståndsverksamhetens inriktning och innehåll. Det i propositionen framförda förslaget att inrätta eninformationsberedning har refererats under punkten 19 här ovan. Utskottet har under punkten 19 härovan behandlat motionen 1973:1101 av herrar () och (), i vadavser hemställan att för /74 beviljar ett iförhållande tUl Kungl. Maj:ts förslag med 3,07 mUj. förhöjt anslag på 11,07milj. till SIDA:s informationsverksamhet (punkten 17). Utskottet har avstyrkt motionen. att med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1973:1101, såvitt nu är ifråga, tiW Rekrytering och utbildning av fältpersonal samtinformationsverksamhet för /74 på driftbudgeten under tredjehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:tsförslag (punkten C 4, s. 48-50) och hemställer att till Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA) för /74 på driftbudgeten undertredje huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av . På utrikesutskottets vägnar ARNEGEIJER Närvarande: herrar i (s), (), i (c), (), (), herrarAdamsson (s), i (s), Wirmark (fp), (), (),(), (), () och i (c). 1. vid punkten 1 (Anslagsutveckling, planeringsramar ochvägen till enprocenfsmålet) av herrar (), i (c),Wirmark (fp), () och i (c) som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 6 börjar med "Anslagsutvecklingen efter" och på s.7 slutar med "motionen 1973:1107" bort ha följande lydelse: framhöll i sitt betänkande 1971:2 att detankommer på Kungl. Maj:t att framlägga förslag om den anslagshöjning som behövsför att enprocenfsmålet /75 skall kunna uppnås i enlighet med deriktlinjer för det svenska biståndets omfattning som statsmakterna fastställde1968. I samband med principbeslutet uttalade att förslaget /75 som det år då enprocenfsmålet senast skall ha uppnåtts voreatt betrakta som en minimimålsättning. Det stod tidigt klart, inte minst sedanlångtidsutredningen presenterat beräkningar över den troliga BNP-utvecklingen,att 25-procentiga årliga anslagsökningar inte skulle vara tillräckliga för attklara enprocenfsmålet . Mittenpartierna har därför underflera år begärt att dels skall göra klart att den står fast videnprocentsmålet, dels skall besluta om en jämnare anslagsutveckling. De alltförsmå årliga höjningarna inte bara försvårar ett uppfyllande av enprocentsmåletutan innebär också att den totala svenska insatsen för under årenmellan biståndsmålets antagande och dess uppfyllande får en alltför låg volym.Utskottet måste därför med beklagande konstatera att Kungl. Maj:t inteföreslagit sådana ökningar av biståndsanslagen att enprocentsmåletkan uppnås med den jämna stegringstakt som både SIDA och framhåUitönskvärdheten av. Det förhållandet att 25-procentiga årliga anslagshöjningarinte leder till att löften till de fattiga länderna infriaskommenteras inte i årets statsverksproposition, vilket utskottet finneranmärkningsvärt. Utskottet anser det mot denna bakgrund motiverat attriksdagen, såsom föreslås i motionen 1973:20, på nytt uttalar att 1968 årsprincipbeslut skall fullföljas och att således enprocentsmålet skall varauppnått /75. Med en 25-procentig anslagshöjning under budgetåret1973/74 fordras påföljande år en ökning av biståndsanslagen eller 820milj. för att enprocentsmålet skall uppnås i föreskriven tid. Utskottetvill erinra om att utrikesutskottet i sitt betänkande 1971.2 utgick från att enkraftig höjning mot planperiodens slut inte skulle sätta det organisatoriskagenomförandet av enprocentsmålet i iara, under förutsättning attförberedelserna för biståndsinsatser av ifrågavarande omfattning kunde börjaomedelbart. Utskottet ansåg det dock önskvärt att Kungl. Maj:t eftersträvade enjämnare stegringstakt i anslagstilldelningen. Med regeringens förslag /74 blir det bl. a. ur planeringssyn- : punkt svårare att klaraav en sådan kraftig engångshöjning. På grund , härav förordar utskottet, medinstämmande i motionen 1973:1101 1/ förevarande del, att SIDA av Kungl. Maj:t bemyndigas attför /74 planera för en nivå som är större äninnevarande budgetår, i stället för de som regeringen föreslår. Skulledetta bemyndigande leda till behov av ökad anslagstilldelning för budgetåret1973/74, förutsätter utskottet att framställning härom sker på tilläggsstat.Syftemålet med motion 1973:1107 torde härmed också till en väsentlig del varatillgodosett. dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 1. att ianledning av motionen 1973:20 och motionen 1973:1101, såvitt nu är i fråga,uttalar att det statliga anslaget för bistånd till i enlighet medtidigare gjorda utfästelser /75 skall ha en omfattningmotsvarande av bruttonationalprodukten, 2. att riksdagenavslår motionen 1973:633, 3. att riksdagenmed bifall till motionen 1973:1101, i vad avser vidgat planeringsbemyndigandeför SIDA och eventuellt ytterligare anslag till u-landsbistånd på tilläggsstatför /74, som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vadutskottet anfört, 4. att riksdagenanser motionen 1973:1107 besvarad med vad utskottet anfört. 2. vid punkten 3 (medverkan iländerplaneringen) av () som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 12 börjar med "Huruvida överenskommelser" och pås. 13 slutar med "FöU 1972:23" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att den nya metodiken förplaneringen av det svenska biståndet aktualiserar kontroll överu-hjälpens utveckling. måste gés möjlighet att ta del av och granskabiståndsprogram av större räckvidd och med mera långsiktig verkan innanformliga avtal ingås. Det är inte godtagbart, om blir bunden avomfattande flerårsprogram över vilkas utformning den inte haft någotinflytande. dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med bifall, tillmotionen 1973:625, såvitt nu är i fråga, hos Kungl. Maj:t hemställer att SIDA:slångsiktiga länderprogrammering underställs för prövning. 3. vid punkten 4 (Svenska insatser i enskildamottagarländer) av () som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 16 börjar med "Vid 197 1" och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: I enlighet med vad som framhållits i motionen bör Sverigesval av mottagarland i första hand bestämmas av hjälpbehovet och möjligheten att uppnå god utvecklingseffekt och icke av politiskabedömningar. Det väsentliga måste vara att biståndet i varje enskilt landutformas pä ett utvecklingsbefrämjande sätt. Endast om så sker kommer effektenden fattiga befolkningen till godo. En politisering av det svenska biståndet påså sätt att inhemska politiska värderingar påverkar valet av mottagarländerkan icke accepteras. En sådan tillämpning skulle äventyra en bred uppslutningbakom den svenska u-hjälpen. FN förordar också i sin strategi att i-länderna vidtarsärskilda åtgärder till förmån för de fattigaste . Ett så definierathjälpbehov har varit ett ledmotiv i svenskt biståndsarbete. Utskottetanser att det återigen är tid att slå fast denna princip och att böruttala att svenskt biståndsarbete framför allt bör inrikta sig på de fattigasteu-länderna. I enlighet med denna uppfattning anser utskottet att såväl somChile är mindre väl ägnade som mottagarländer för större svenska insatser avländerkoncentrerad natur. dels att det stycke på s. 20 sombörjar med "I motionen 1973:625" och slutar med "i dennadel" bort ha följande lydelse: Utskottet finner att disproportionen mellan den humanitärahjälp som går tiU folk och den som går till äranmärkningsvärd. Hjälpbehovet torde vara utomordentligt stort även iSydvietnam. Sedan ett avtal om vapenvila i nu ingåtts, är det destoangelägnare att biståndsmyndigheten äntligen efterkommer beslut atthjälpinsatser bör rättvist fördelas mellan och . Som framhållsi motionen 1973:241 bör en planering genast igångsättas beträffande svenskahumanitära och återuppbyggnadsinsatser i . dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. att i anledning avmotionen 1973:625, såvitt nu är i fråga, ger Kungl. Maj:t till känna vadutskottet anfört beträffande bistånd till , och . 4. vid punkten 4 (Svenska insatser i enskildamottagarländer av herrar (), i (c), Wirmark (fp),() och i (c) som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 16 börjar med "Av propositionen" och som på s. 17slutar med "i berörda delar" bort ha följande lydelse: Av propositionen framgår att under /72utbetalades 9,1 milj. kr. som svenskt bistånd till Sri Länka. I det närmastesamma belopp kan beräknas för innevarande budgetårs program. För budgetåret1973/74 räknas med en viss utvidgning av utvecklingssamarbetet med Sri Länka.Med bifall till förslaget i motion 1973:1101 vill utskottet med hänsyn tillbiståndsprogrammets omfattning i Sri Länka förorda, att detta land ifortsättningen betraktas som ett svenskt programland. Utskottet finner detockså naturligt om den fortsatta prövningen av förutsättningarna för nya hjälpinsatser i fårtill resultat att detta land kommer att fortsätta som mottagarland för svensktbistånd. I motionen 1973:1101 föreslås även att ochSwaziland skall bli svenska programländer. Utskottet finner att ett ökat flödeav bistånd tUl dessa båda länder inte bara svarar mot väsentliga ekonomiska ochsociala behov utan även skulle bidra till att öka förutsättningarna för störresjälvständighet gentemot och dess apartheid-politik. Utskottetnoterar med tillfredsställelse att de svenska biståndsinsatserna i avdessa skäl har vidgats och att SIDA i sin planering räknar för detta land medfortsatta ökningar. Utskottet förordar att även biståndet till ochSwaziland av anförda skäl väsentligt vidgas och att bilaterala biståndsprogramför dessa länder upprättas. I motionen 1973:1101 understryks vidare bl. a. att det urbiståndssynpunkt är en fördel att få erfarenhet av utvecklingssamarbete medländer som har olika politiska förhållanden och olika ekonomiska system varfördet svenska biståndet borde gå till ytterligare ett mottagarland iLatinamerika. Genom beslut har detaljerade och nyanseraderiktlinjer utformats för den svenska biståndspolitiken. Genom ett tillägg tOlpropositionens uttalande fastslogs i statsutskottets betänkande 1970:84 att"den svenska biståndspolitikens målsättningar är möjliga att uppnå iländer med olika politiska och ekonomiska system" och att "enschematisk uppdelning av under olika etiketter" är vansklig.Riksdagens uttalande innebär, att den svenska biståndsverksamheten inte kanbaseras på en ensidig politisk bedömning av mottagarländernas regimer Detutslagsgivande bör i stället vara biståndsbehoven, den politiska viljan ochförmågan att nyttiggöra sig hjälpen samt storleken på det bistånd som kommerfrån annat håll. Om ett u-land utsätts för yttre tryck, är detta också ett skälför svenskt bistånd. Eftersom u-hjälpen måste vara långsiktig och inte kangöras beroende av de snabba politiska omkastningarna i många och inteheller av kortsiktiga politiska bedömningar, finner utskottet att det frånbiståndssynpunkt är en fördel att få erfarenhet från länder med ohka politiskaförhållanden och olika ekonomiska system. Det är därför önskvärt att vidga desvenska biståndsinsatserna med ytterligare något mottagarland i Latinamerika.Som nytt mottagarland skulle, i likhet med vad som förordas i motionen1973:1101, kunna väljas något av länderna , eller . sålunda anfört i anledning av motionen 1973:1101, såvitt nu är ifråga, torde ges Kungl. Maj:t till känna. dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 20 börjar med "Av propositionen" och på s. 21slutar med "i denna del" bort ha följande lydelse: Av propositionen framgår att utbetalningarna av svensktbistånd till under /72 uppgick till 5 milj. kr. eller 1 %av direkta utvecklingsbistånd. För budgetåren 1972/73 och 1973/74 harplaneringssiffrorna varit resp. 15 milj. kr. och 20 milj. kr. regeringsdeklarationen framgår också attregeringen med tanke på de svårigheter som uppstått genom avstängningen av denormala transportvägarna avser att utöka biståndet till . I hkhet med motionärerna anser utskottet att satsningen påbistånd till södra väsentligt bör vidgas. I detta sammanhang är detangeläget att biståndet till ytterligare starkt ökas de närmaste åren.Zambia har konsekvent stött afrikanernas krav på lika behandling ochlikaberättigande i hela södra och vägrat att böja sig för de ekonomiskapåfrestningar som och FN-sanktionerna medfört. Landetsutsatta läge manifesterades klart när avspärrade gränsen tillZambia och när hotelser framfördes om avbrytande av strömleveranser frånkraftverket vid Kariba-dammen. Den omdirigering av import och export somdärefter blivit nödvändig kommer att medföra betydligt ökade kostnader förZambia och motiverar radikalt höjda svenska biståndsinsatser. Till detta kommeratt landets starka beroende av inkomsterna från kopparproduktionen har lett tUIstora ekonomiska svårigheter när kopparpriserna sjunkit . Densannolikt tillfälliga förbättringen av kopparpriserna den senaste tidenförändrar inte detta förhållande. Mot denna bakgrund förordar utskottet ilikhet med motionen 1973:1101 att det svenska direkta biståndet till Zambiaunder snabbt förs upp på samma nivå som gäller förKenya. Därutöver bör prövas möjligheten av att stödja en sådan utbyggnad avvägsystemet i att skulle kunna leda en väsentligdel av sin export och import via djuphamnen i i södra . Genomvad utskottet ovan anfört torde det huvudsakliga syftet också med motionen1973:275 vara tillgodosett. dels att utskottets hemställanunder 2 och 7 bort ersättas med följande: 2. att i anledning avmotionen 1973:1101, i vad avser bistånd tiU , och motionen 1973:275 gerKungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört, 7. att med bifall tillmotionen 1973:1101, i vad avser dels bistånd till Sri Länka, dels allmännasynpunkter på biståndets länderinriktning, dels bistånd till ochSwaziland, dels bistånd till , ger Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottetanfört. 5. vid punkten 4 (Svenska insatser i enskUdamottagarländer) av herrar (), i (c), Wirmark (fp),() och () samt i (c) som anser att den del av utskottets yttrandesom på s. 17 börjar med "I motionerna 1973:625 och 1101" och på s. 18slutar med "i berörda delar" bort ha följande lydelse: I motionerna 1973:625 och 1101 föreslås högreplaneringssiffror för /74 än de belopp som angivits ipropositionen 1973:1. Bland de argument som framförs i motionerna är attbiståndet till inte får eftersättas. Landet är ett avjordens fattigaste och tUlhör de som får minst bistånd per innevånare.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att SIDA i sina petita anför detsom särskilt tillfredsställande att "aktivt i FN-organen stödersträvan att bygga ut biståndet till de fattigaste bland " ochdärvid gör följande uttalande om det svenska biståndet till : Styrelsen förordar att iöverensstämmelse med sin linje i FN också genom SIDA ökar sitt bistånd tilldessa länder och i varje fall inte minskar det. Detta gäller bl. a. ,som tillhör de mest eftersatta länderna i världen både vad det gällernationalinkomst och bistånd utifrån. I detta land har de svenska, insatserna särskilt de som avser bättre utbildning, hälsovård och födoämnesstandard kunnat verksamt bidra till att förbättra läget för särskilt fattigabefolkningsskikt; troligen har biståndet inte saknat positiv betydelse för denpolitiska utvecklingen . För hade också SIDAplanerat ett anslagsbehov av oförändrat 33 milj. kr. Utskottetfinner det anmärkningsvärt att departementschefen utan någon motiveringföreslår att anslagsramen skall sänkas till 30 milj. kr. Medhänsyn till vad som ovan anförts och med hänsyn till vad utskottet erfarit ifråga om behovet av biståndsinsatser i och planläggningen av nyainsatser, finner utskottet det motiverat att beräkna medelsbehovet /74för insatser i till 35 milj. kr. Utskottet förordar att utrymme härförbereds genom omdisponering av medel inom anslaget C 2. Det huvudsakliga syftet med motionerna 1973:625 och1973:1 101 torde därmed vara tillgodosett.