bet · FW01SfU21 · 1973-12-31 00:00:00 — Från ersättningen för inkomstbortfall skola avräknassjukpenning och sjukpenningtillägg, vartill smittbäraren för ingripandetmå vara berättigad på grund av försäkring enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring eller med stöd därav meddelade bestämmelser, lagen (1954:774) medsärskilda bestämmelser om frivillig sjukpenningförsäkring i allmän sjukkassaeller lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring. Från ersättningen skola jämvälavräknas sjukpenning som för tid för ingripandet utgår enligt annan lag eUerenligt särskild författning eUer enligt Konungens förordnande och som bestämmesav eller utbetalas frän eller bolag som omförmäles i 1 §lagen om yrkesskadeförsäkring ävensom livränta, som någon åtnjuter på grund avatt han är smittbärare, till den del den belöper å tid för ingripandet. Vad inästföregående stycke sägs skall äga motsvarande tillämpning. 2 Senaste lydelse 1972:668. 3 Senaste lydelse 1962:410. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse därest smittbäraren äger uppbära ersättning enligtfrämmande makts lagstiftning om yrkesskadeförsäkring. Denna lag träder i kraft . Den som vid lagens ikraftträdande uppbär ersättning enligt3 § på grund av ärlig arbetsförtjänst som ej uppgår till fyratusenfemhundrakronor, får under återstoden av den tid som anges i 2 § behälla utgåendeförmåner med tUlämpning av äldre bestämmelser. 6) Förslag till Lag omändring i lagen (1967:919) om värdesäkring av yrkesskadelivräntor m.m. Härigenom förordnas, att 4 § lagen (1967:919) omvärdesäkring av yrkesskadelivräntor m. m. skall ha nedan angivna lydelse. Har livränta utgått, får hel sjukpenning som senare utgåri anledning av samma skada icke understiga en fyrahundradedel av denlivränta, som efter värdesäkring enligt denna lag skulle ha utgått till denskadade vid förlust av arbetsförmågan. livränta utgått, får hel sjukpenning som senare utgåri anledning av samma skada icke understiga en trehundrasextiofem-tedel av denliviänta, som efter värdesäkring enligt denna lag skulle ha utgått till denskadade vid förlust av arbetsförmågan. Denna lag träder i kraft den . 7) Förslag till Lag omändring i förordningen (1954:519) angående kostnadsfria och prisnedsatta läkemedel m. m. Härigenom förordnas, att 5 § förordningen (1954:519)angående kostnadsfria och prisnedsatta läkemedel m. skall ha nedan angivnalydelse. Kostnaden för tillhandahållande av läkemedel enligt dennaförordning bestrides av statsmedel med belopp för kalenderår motsvarande enkrona för envar, som vid utgången av det år kostnaden avser ärinskriven hos allmän försäkringskassa, och i övrigt av de allmänna försäkringskassornai förhållande till antalet inskrivna försäkrade , vilka äropliktiga att erlägga sjukförsäkringsavgift enligt lagen om allmän försäkring. Kostnaden för tillhandahållande av läkemedel enligt dennaförordning bestrides av de allmänna försäkringskassorna i förhållande tillantalet inskrivna försäkrade vid utgången av det år kostnaden avser. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser skall alltjämt gälla i fråga om avgiftoch statsbidrag för tid före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse av rubriken 1972:lf 4 1973. Med anledning av propositionen har väckts följandemotioner: motionen 1973:1684 av frökenBergström m. fl. (fp) vari hemställs att dels vid behandUngen avpropositionen beslutar att återkaUande enligt 11 kap. 7 § AFL genomövergångsbestämmelser får ske utan hinder av att undantagandet ägt gUtighetkortare tid än , dels ger Kungl. Maj:t tUl känna vad som i motionen anförsom information till dem som berörs av sjukpenningomläggningen; motionen 1973:1685 av herrarCarlshamre (m) och () vari hemstäUs att som sin meningmåtte ge Kungl. Maj:t tUl känna vad som i förevarande motion anförs omkompletterande sjukförsäkring. Utskottet behandlar i detta betänkande även följande vidriksdagens början väckta motioner: motionen 1973:281 av () vari hemstäUs att hos Kungl. Maj:t anhäUer att förslagtUl lösning av frågan om sjukpenningförsäkring till vissa ensamstående snarastmöjligt framläggs; motionen 1973:1130 av . (fp) vari hemstäUs att hos Kungl. Maj:t hemställer dels omförslag tiU nästa riksdag om en höjning av det frivilliga sjukpenningtUläggetför hemmamake, som motsvarar levnadskostnadernas ökning sedan föregåendehöjniiigstUlfälle, dels om utredning angående en särskild tUläggssjukpenningför hemmavarande förälder med värd av minderåriga barn enligt de riktlinjersom anges i motionen; motionen 1973:1145 av herrarMundebo (fp) och () vari hemstäUs att hos Kungl. Maj:t begäratt förslag föreläggs om en reformering av de studerandessjukförsäkringsvillkor. På grundval avsjukpenningutredningens betänkande Beskattade förmåner vid sjukdom ocharbetslöshet (SOU 1972:60) föreslås i propositionerna 1973:46 och 1973:49 engenomgripande omläggning av sjukpenningförsäkringen. Sistnämnda propositioninnehåUer förslag av innebörd bl. a. att sjukpenningen skaU beskattas, medanden förstnämnda, vars antagande förutsätter bifaU till prop. 1973:49, reglerarden närmare utformningen av den nya sjukpenningen. De i prop. 1973:46föreslagna ändringarna innebär i huvudsak följande. Nuvarande system med sjukpenningklasser ersätts av ensjukpenninggrundande inkomst som direkt knyter an till den inkomst som sjukpenningenskall ersätta. Sjukpenningen skall grunda rätt tUl allmän tilläggspension (ATP)och utgä med belopp som motsvarar av den försäkradessjukpenninggrundande inkomst i den mån denna inte eller överstiger 7,5 basbelopp. Propositionen innehåUer också förslag till de lagändringarsom erfordras för att vissa förmåner vid vård av barn och vid arbetslöshet varom förslag läggs fram i särskUda propositioner - skall kunna tillgodoräknassom pensionsgrundande inkomst. Sjukpenningen för hemmamakar höjs från . omdagen utan beskattning i samband med att de särskUda barntiUäggen tillsjukpenningen slopas. Möjligheterna att teckna frivillig sjukpenningförsäkringvidgas tUl att gälla ett sammanlagt belopp om . - mot f. n. - fördag utan beskattning. Vidare upptas i propositionen nya bestämmelser angåendeförtidspension inom folkpensioneringen och tilläggspensioneringen. I denna delär förslaget föranlett av att chefen för i särskildproposition (1973:56) förordat vissa ändringar av förmånerna vid arbetslöshet. Propositionen innehåller också förslag om de ändringar avfinansieringsreglerna för sjukpenningförsäkringen som påkallas av den nyautformningen av sjukpenningförsäkringen, av den nuvarande moderskapsförsäkringensomvandling tUl en föräldraförsäkring med garantinivå (prop. 1973:47) och avinförandet av en allmän tandvårdsförsäkring (prop. Utskottet kan i aUt väsentligt biträda de i propositionenframförda förslagen vilka enligt utskottets bedömning innebär avsevärda förbätt ringar i förhällande till nuvarande sjukpenningsystem. I det följande kommer utskottet att till närmare behandling uppta i huvudsak sädana frågor som aktualiserats i motionerna. Sjukpenningförsäkring för vissa ensamstående och höjd tilläggssjukpenning för hemarbetande Den allmänna sjukförsäkringenomfattar f. n. förutom förvärvsarbetande också hemarbetande män ochkvinnor (hemmamakeförsäk-ring). Som hemmamake räknas den som har arbetsinkomstunderstigande I . och som är gift och stadigvarande sammanbor med makeneller i annat fall stadigvarande sammanbor med barn till denförsäkrade eller hans make eller med person med vilken den försäkrade varitgift eller har eller har haft barn. TUl personer som tUlhörhemmamakeförsäkringen utgår grundsjukpenning med . Försäkrad somtillhör hemmamakeförsäkringen kan dessutom teckna frivUlig sjukpenningförsäkringoch därigenom fä en sammanlagd sjukpenning om högst . Enligt propositionen skall klassplaceringssystemetavskaffas och sjukpenningen utgöra viss procentuell andel av densjukpenninggrundande inkomsten. Sjukpennmgen kommer alltså att - inom ramen förde inkomstgränser som ovan angetts kompensera bortfallet av förvärvsinkomstmed en för samtliga sjukpenningberättigade lika stor andel av den bortfallnainkomsten. För att förhindra att personer, som vid tiden för lagändringensikraftträdande är sjukpenningförsäkrade på grund av en årlig förvärvsinkomst meUan 1 800 och , skall fäen försämring i skyddet vid sjukdom har i propositionen föreslagits att dessaövergångsvis skall få behålla sin sjukpenntngförsäkring enligt nuvarande reglerså länge de har inkomst uppgående till . Sådan sjukpenningförutsätts bli skattefri även i fortsättningen. I motionen 1973:281 påpekas, att den som inte längreuppfyller villkoren för tillhörighet till hemmamakeförsäkringen med eller motsin vilja avförs från sjukpenningförsäkringen. Detta kan gälla t. ex. änkorutan hemmavarande barn under 16 är eller ensamstående med barn, som överskridit16-årsgränsen. Motionären finner det socialt otillfredsställande att enpersons aUmänna försäkringsskydd kan upphöra trots att hans ekonomiska lägeinte förbättrats. har i betänkandet Familjestöd(SOU 1972:34) ingående prövat frågan om rätten att teckna frivillig sjukpenningförsäkringoch därvid föreslagit att hemmamakeförsäkringen skall omfatta person somstadigvarande sammanbor med barn till honom eller hans make. Ifråga om övriga grupper av ensamstående uttalar kommittén, att det inte kananses motiverat att utvidga sjukpenningskyddet vare sig obligatoriskt eUerfrivUligt uteslutande på grund av ett förutvarande civUstånd ellersamboendeförhällande. Utskottet delar denna uppfattning. Vad särskilt angår detekonomiska skyddet vid sjukdom för hemmadöttrar och likställda anser utskottetatt denna fråga bör lösas på annat sätt än genom tillskapandet av särreglerinom hemmamakeförsäkringen eller den frivUliga sjukpenningförsäkringen.Utskottet avstyrker därför bifall tiU motionen 1973:281. Hemmamakesjukpenningen skall enligt förslaget ipropositionen i samband med att de nuvarande barntUläggen till sjukpenningenavskaffas höjas frän . Vidare skaU det belopp förvilket frivillig sjukpenning och frivilligt sjukpenningtillägg kan tecknashöjas i sådan omfattning att de totala sjukpenningförmänerna kan uppgå tillhögst . för dag mot f. n. Motionärerna i den vid början väckta motionen1973:1130 framhåller att den nuvarande totalramen om . fastställdes redan1966 och anser att densamma bör räknas upp med hänsyn tillpenningvärdeförändringen sedan detta år. Därutöver bör - menar de en reellhöjning av beloppet ske för hemmavarande förälder med minderåriga barn. En pälängre sikt fördelaktigare reform skulle enligt motionärerna vara att för dennakategori försäkrade införa en obligatorisk sjukpenningförsäkring medstatsbidrag tiU hela avgiften eller större delen därav. Det i motionen aktualiserade spörsmålet bör enligtutskottets mening ses i samband med den av vid ett flertal tillfällenbehandlade frågan om ATP-poäng för barnavårdande arbete i hemmet. mening måste det vara förenat med stora svårigheter att vidutformningen av sjukförsäkringsskyddet för hemmamakar finna säkra hållpunkterför en gradering i det enskilda fallet av sjukpenningens storlek. Sjukpenningenär avsedd att ersätta ett inkomstbortfall. på hemmamakeförsäkringens speciella förhållanden innebärdetta att man vid utformandet av en obligatorisk sjukpenningförsäkring förhemmamakar måste faststäUa sjukpenningens belopp medledning av en uppskattningav de kostnader i hemmet, som förorsakas av att hemmamakens arbetsinsats bortfaUer.Dessa utgifter varierar efter en mängd omständigheter, bl. a. barnantal samtbehovet av och kostnader för hjälp i hemmet. Det skulle enligt utskottetsmening knappast vara möjligt att inom ramen för schablonregler komma fram tiUen rättvisande beräkning av dessa utgifter. Härtill kommer att avgifterna fören obligatorisk sjukpenningförsäkring för många familjer skulle bli mycketbetungande, varför det -såsom också motionärerna framhåUit - skulle blinödvändigt att lämna bidrag till försäkringen av statsmedel. Utskottet anserprincipiella skäl tala mot att man finansierar en försäkring av förevarandeslag med statsmedel. På grund härav och då kravet pä en höjning av detfrivilliga sjukpenningtillägget får anses vara tillgodosett i propositionen avstyrkerutskottet bifall tUl motionen 1973:1130. Härigenom anser utskottet ocksåmotionen 1973:1684 besvarad i vad den innehåller yrkande om höjning av detfrivilliga sjukpenningtUlägget. Utskottet avstyrker således bifall även tilldenna motion i berörda del. Reformering av de studerandes sjukförsäkringsvillkor Enligt gällande bestämmelser kanstuderande vara anslutna till den obligatoriska sjukpenningförsäkrLngen förextrainkomster, som inte har karaktär av engångsföreteelser. De studerande kanvidare teckna en frivillig sjukpenningförsäkring om . per dag med enkarenstid . 1 propositionen 1973:63 angående studiesocialt stöd harföredraganden efter samråd med chefen för - redovisatriktlinjer för hur en särskild sjukförsäkring för personer med studiemedelskall utformas. Föredraganden framhåller att man nu bör fatta beslut om ensådan sjukförsäkring och att det bör uppdras åt centrala studiehjälpsnämndenatt i samråd med närmare utforma bestämmelserna.Försäkringen bör enligt uttalanden i propositionen vara obligatorisk för allastuderande med studiemedel och gäUa som studiemedel utgår. Denstuderande bör behålla sin rätt till studiemedel. Deäterbetalningspliktiga studiemedlen bör i efterhand reduceras med ett beloppmotsvarande den återbetalningspliktiga delen av studiemedlen per dag under deersättningsberättigade sjukdagarna. Karenstiden bör enligt propositionen sättastill . Av uttalanden i propositionen 1973:63 framgår vidare att denfrivilliga sjukförsäkringen - i fortsättningen med förbättrade förmåner -alltjämt kommer att i princip stå öppen för samtliga studerande och attriksförsäkringsverket och centrala studiehjälpsnämnden skall utarbetaerforderliga regler om samordning mellan den nya sjukförsäkringen förstuderande samt den obligatoriska och den frivilliga sjukförsäkringen. Enligtmotionärerna i motionen 1973:1145 innebär införandet av en särskild sjukförsäkring för studerande inte någon bralösning. Motionärerna anser att det skulle vara bättre att betraktastudiemedlen som inkomster efter skatt och genom uppräkning med en tänktskattesats göra dem jämförbara med inkomst av förvärvsarbete. Härigenom skullede studerande kunna ingå i den allmänna försäkringen på villkor liknande demsom gäller för förvärvsarbetande. Utskottet anser att den i propositionen 1973:63 aviseradeförsäkringen för studerande i förening med den i propositionen 1973:46föreslagna höjningen av beloppen inom den frivilliga sjukförsäkringentUlgodoser det i motionen framförda kravet på reformering av de studerandessjukförsäkringsvillkor. Utskottet avstyrker följaktligen bifall tUl motionen1973:1145. Övergångsbestämmelser för återkallande enligt 11 kap. 7 §AFL Enligt gäUande bestämmelser kanförsäkrad göra anmälan om undantagande frän försäkringen för tUläggspensionsåvitt angår inkomst av annat förvärvsarbete än anställning. Om undantagandeskett, tas vid beräkning av pensionsgrundande inkomst för tid efter ingången avåret näst efter det då anmälan gjorts hänsyn endast till inkomst avanställning. Undantagandet får betydelse även för storleken av den försäkradessjukpenning genom att man vid placering i högre sjukpenningklass än klassen nr2 inte tar hänsyn till inkomst av annat förvärvsarbete än anställning. Ettundantagande innebär alltså att den försäkrade har rätt till endast grundsjukpenning.Undantagande kan återkallas tidigast fr. o. m. det årsskifte som inträffarsedan undantagandet ägt giltighet i fem är. Har anmälan om undantagandeåterkallats, kan den försäkrade inte ånyo göra sådan anmälan. En konsekvens av sjukpenningutredningens förslag att slopauppdelningen i grundsjukpenning och tilläggssjukpenning är att vid undantagandesjukpenningförsäkringen helt träder ur funktion såvitt gäller annat änanställningsinkomst. har i sitt remissyttrande översjukpenningutredningens betänkande påpekat, att egenföre-tagare som gjortanmälan om undantagande - om förslaget antas oförändrat kommer att förlorasitt grundskydd vid sjukdom. Verket har framhållit att detta i vissa faU kanmedföra avsevärda nackdelar och förordat att övergångsbestämmelser införs fördessa fall. Motionärerna i motionen 1973:1684 påpekar med hänvisningtill remissyttrande att propositionens förslag för deegna företagarna innebär en försämring, som inte kunnat förutses när anmälan omundantagande gjorts. De anser det angeläget att egenföre-tagarna informeras omkonsekvenserna av den nya lagstiftningen och att de erhåller möjlighet attåterkalla anmälan om undantagande utan hinder av att undantagandet ägtgiltighet än . Då ett återkallande får verkan tidigast frånoch med nästa årsskifte bör menar motionärerna informationen till deberörda lämnas före den . De i propositionen föreslagnaövergångsbestämmelserna i fråga om försäkrade med inkomst som inte överstiger . har uttryckligen förklarats avse även försäkrade som gjort undantagandefrån försäkringen för tilläggspension. Detta innebär att det endast äregenföretagare som gjort undantagande och vUkas inkomst överstiger 4 500 kr.som förlorar sitt grundskydd vid sjukdom. För dessa medför emellertid de nyareglerna konsekvenser som enligt utskottets mening är mindre tillfredsställande.Utskottet delar därför den av och motionärerna framfördauppfattningen att bestämmelser bör införas, som ger den försäkrade möjlighetatt äterkaUa ett tidigare undantagande i samband med övergångentill det nya systemet oavsett den förut berörda femärsregeln. Dessabestämmelser bör enligt utskottets mening lämpligen utformas på samma sätt somde vilka i propositionen föreslås gälla i fråga om övergäng frånsjukpenningförsäkring med karenstid till försäkring med kortare karenstid ellerutan karenstid. Utskottet anser således att ett tidigare undantagande bör kunnaåterkallas före utgången av mars månad 1974. Sedan äterkallelse skett bUrvederbörande sjukpenningförsäkrad för hela sin inkomst med eller utan karenstidefter eget val. Äterkallelse av anmälan om undantagande från försäkringenfår betydelse också för beräkningen av pensionsgrundande inkomst. Eftersompensionsgrundande inkomst fastställs för kalenderår bör äterkallelse som skerunder tiden den i pensionshänseende få retroaktivverkan fr. o. m. . Utskottet föreslär att bestämmelser av nu angiven innebördtas in i övergångsbestämmelserna. Intet bör hindra att äterkallelse enligtdessa bestämmelser sker redan under är 1973 med verkan frän den nya lagensikraftträdande. I propositionen hardepartementschefen uttalat att den obligatoriska sjukpenningförsäkringen börvara den grund för medborgarnas skydd under sjukdom, efter vilkenkompletterande hjälpförmåner bör anpassas. bör den försäkrade genomsjukförmåner inte få en bättre ekonomi än dä han är frisk. I likhet medsjukpenningutredningen och huvuddelen av remissinstanserna anserdepartementschefen det av samhällsekonomiska skäl motiverat med en visssjälvrisk för det sammanlagda försäkringsskyddet. Denna bör inte sättas högreän nödvändigt och i första hand ta sikte på de mera kortvariga sjukdomsfallen.Eftersom sjukpenningen från den allmänna försäkringen i propositionen föreslåsge sä hög kompensationsnivå som saknas enligt departementschefens meningfog för att kompletterande sjukersättning utgår vid korttidssjukdom. Sådanersättning bör kunna komma i fråga endast vid längre sjukdomsfall och medgesefter en karenstid . En riktpunkt för kompensationsnivån bör enligtdepartementschefen vara att sjukpenning och kompletteringsförmåner intetillsammans ger högre ersätt- ning för inkomstbortfallet än , varvid, om kompletteringsförmånernaär skattefria, hänsyn måste tas härtill. 1 motionen 1973:1685 har motionärerna framhållit attpropositionen måste tolkas sä att karensfri sjukpenningförsäkring av inkomsteröverstigande 7,5 gånger basbeloppet inte kan tUlåtas vare sig i form avsjuklöneförmåner eller genom individuell försäkring och att det inte är möjligtatt träffa avtal om högre kompensationsnivå än . Motionärerna anser det oacceptabelt att den fria avtalsrätten pädetta sätt inskränks. Utskottet finner - i likhet med departementschefen - atten viss självrisk för det sammanlagda försäkringsskyddet vid sjukdom är motiverad.Med en kompensationsnivå av kan det enligt utskottets mening inteföreligga anledning att medge kompletterande sjukersättning vidkorttidssjukdom. Utskottet kan därför inte biträda motionärernas förslag idenna del. Vad särskilt angår den sammanlagda kompensationsnivån i inkomstlägenöver 7,5 gånger basbeloppet tolkar utskottet propositionen sä att de principersom gäller beträffande inkomster som täcks av sjukförsäkringen, dvs. inkomsterupp tUl 7,5 gånger basbeloppet, skaU tillämpas även beträffande inkomster överdenna gräns. Detta innebär att det ej föreligger hinder att utge kompletterandesjukersättning intUl eller - efter 30 dagars karenstid avinkomsten. Utskottet förutsätter vidare att någon förändring beträffandestorleken av de sjukförmäner som kan utgä efter försäkring i vissa äldresjukkassor (ex. ) inte kommer att ske. Utskottet avstyrker medhänvisning tUl det anförda bifall till motionen 1973:1685. Motionärerna i motionen 1973:1684har understrukit betydelsen av att sädana personer som berörs avsjukpenningomläggningen erhåller information om innebörden av de nyabestämmelserna. Vid bifall tUl propositionerna 1973:45, 1973:46, 1973:47,1973:49 och 1973:56 träder en omfattande socialförsäkringsreformi kraft. Det säger sig självt att en reform av denna storleksordning måste föregåsav ett omfattande informationsprogram. Det kan enligt utskottets mening därförförutsättas att berörda myndigheter sä långt möjligt kommer att verka för attde nya bestämmelserna blir kända för allmänheten. Nägot särskilttUlkännagivande anser utskottet därför inte erforderligt och utskottetavstyrker följaktligen bifall till motionen 1973:1684 i denna del. Mot de delar av propositionen sominte upptagits till särskild behandling har utskottet inte funnit anledning tUlerinran. I övergängs-bestämmelserna har intagits en föreskrift om att vad ivissa bestämmelser angetts för det fall att någon uppbär kontantarbetsmarknadssstöd skall tillämpas när omställningsbidrag uppbärs efterutgången av . Denna regel bör enligt utskottets mening gälla även vidtillämpning av bestämmelserna i 3 kap. 10 § AFL. Utskottet förordardärför även i denna del en ändring av förslaget till övergångsbestämmelser. Utskottet hemställer A. beträffandeändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring att med anledning avpropositionen 1973:46 och med bifall till motionen 1973:1684 i motsvarande del-antar det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring med den ändringen att övergångsbestämmelsernaerhåller följande såsom utskottets förslag betecknade lydelse: Maj:ts förslag Utskottets förslag Denna lag-------------------- Svensk författningssamhng. Äldrebestämmelser------------------- före ikraftträdandet. Den som är-------------------- förtUläggspension. Den somvid------------------ -månad 1974. Försäkrad som enligt 11 kap. 7 § anmält undantagande fränförsäkringen för tilläggspension får före utgången av mars månad 1974 - utanhinder av de särskilda villkoren i andra stycket första punkten nämndaparagraf - återkalla denna anmälan med verkan från och med ingången av år1974. I fall som här avses skall beträffande val av karenstid för sjukpenningförsäkringbestämmelserna föregående stycke äga motsvarande tillämpning. Bestämmelserna i------------------- före ikraftträdandet. Beträffande den som är berättigad att uppbäraomställningsbidrag enligt 102 § arbetsmarknadskungörelsen (1966:368) 1973 skall i fråga om rätt tUl förtidspension enligt 7 kap. I § andrastycket samt i fråga om tillgodoräknande av pensionsgrundande mkomst förtilläggspension enligt 11 kap. 2 § bestäm-