bet · FW01NU19 · 1973-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkande nr 1973 NU 1973:19 betänkande i anledning av motion om förstatligandeav läkemedelsindustrin. I motionen 1973:1473 av herrHermansson m. fl. (vpk) hemställs att skall hos regeringen begäraförslag om ett förstatligande av läkemedelsindustrin i . Enhgt motionärerna reser allt flerorganisationer och enskilda krav på förstatligande av läkemedelsindustrin.Medicinska, sociala och ekonomiska skäl uppges tala härför. Genom att läkemedelsproduktionen huvudsakUgen bedrivs avkapitalistiska företag i profitsyfte kan säkerheten för patienter mot skadligabiverkningar etc. stundom åsidosättas. Många läkemedel kommer att användas ionödan till följd av att behov framkallas reklamvägen. Någon priskonkurrensförekommer enligt motionärerna inte annat än undantagsvis, och samma preparatmaknadsförs ofta under olika namn. Genom ett statligt ägande avläkemedelsindustrin skulle förekomsten under ohka namn av samma läkemedel kunnabegränsas och detta lurendrejeri avskaffas, säger motionärerna. Forskningenskulle heller inte behöva inriktas på kommersiella fördelar utan kunna styrasin på att utveckla läkemedlen och kontrollera och minska eventuellt skadligabiverkningar. Om samhället hade direkt insyn över hela läkemedelsmarknadenskulle det vidare vara möjligt att snabbt registrera konsumtionsmönstret ochstrypa import eller tillverkning om allvarliga biverkningar misstänks. Uppgifter i anslutning till motionen Det totala försäljningsvärdet avläkemedel i utgjorde ca 1 470 milj. kr. Av den totalaläkemedelskonsumtionen är fyra femtedelar beroende på läkarordinationer, medanen femtedel är självmedikation. Den ojämförligt största delen av läkemedlenutgörs av farrnacevtiska speciaUteter, varmed förstås standardiserade läkemedelsom tillhandahålls förbrukaren i tillverkarens originalförpackning. Dessa medelsvarar värdemässigt för av hela försäljningen. Extemporemedel, dvs.för en viss patient iordningställda läkemedel, svarar för återstående chka 3 %.Utveckhngen av läkemedelsförsäljningen framgår avnedanstående uppställning. 17 saml Nr 19 milj, kr. kr,/inv. * Försäljningen från apotek tillhörandeApotekarsocieteten ** Total försäljning Enhgt en statistik som presenteratsav har medel för behandling av infektioner, infusionslösningaroch medel vid inflammationer, reumatism och gikt påtagUgt ökat sinandel av den totala försäljningen av läkemedel. En minskning i andelen av dentotala försäljningen noteras för vissa psykofarmaka, för vitaminer och tonika.Den vanhgaste typen av läkemedel är medel för behandling av infektioner.Försäljningen av lugnande medel och sömnmedel och övriga psykofarmaka har underde tre i stort sett varit oförändrad. Endast sådana läkemedel som är godkända och registreradeav får försäljas. Antalet farrnacevtiska speciahteter har underde minskat. var drygt 2 900 speciaUteter registrerade.Vid årsskiftet 1972/73 var antalet nere i 2 600, vilket motsvarar den nivå somgähde . Antalet läkemedel var 1972 cirka I 700. Varjeform i vilken läkemedel kan förekomma -exempelvis tablett, lösning och i olikastyrkor - räknas som en separat farmacevtisk specialitet. Branschen räknar meden fortsatt minskning av antalet specialiteter. 1 beräkningar avkonsumentprisindex ingår i diverseposten en delberäkning för posten läkemedel.Utvecklingen av denna indexserie jämförd med utvecklingen av konsumentprisindexunder framgår av nedanstående uppställning. 1959 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 Konsumentprisindex 100 128 134 138 140 147 157 169 179 Delindex läkemedel 100 109 113 113 111 112 128 138 155 Av de i försålda läkemedlen extemporemedlen oräknade tillverkas ungefär hälften värdemässigt sett inomlandet. Antalet läkemedelsföretag i är cirka 30. Den helt övervägandedelen, , av produktionsvärdet faller på de sex koncerner som ingår iLäkemedelsindustriföreningen (LIF). De olika koncernernas totala försäljningav läkemedel i och utomlands framgår av nedanstående uppställning. Dennavisar bl, a, att den statliga sektorns - Kabikoncernens - andel avläkemedelsproduktionen uppgår till , Av det totala försäljningsvärdetår 1972 - I avsåg cirka hälften export eller verksamhet iutländska dotterbolag. Försäljning och antalet anställda i LIF-företagen 1972Företagsgrupp startadeApoteksbolaget sin verksamhet. Bolagets aktier ägs till två tredjedelar avstaten och till en tredjedel av en av grundad stiftelse.Bolaget har till uppgift att svara för upphandling och distribution avläkemedel i landet. äger samtliga aktier i , . Vid riksdag väcktes tvåmotioner vari föreslogs utredning av frågan om läkemedelsindustrins överförandei allmän ägo. hänvisade i sitt utlåtande över dessa (BaU1969:52) dels till att i propositionen 1969:142föreslagits att staten skulle förvärva två läkemedelsföretag, dels till att enproposition med förslag om inrättandet av ett statligt apoteksbolag hadeförutskickats. Härigenom borde bl. a. förutsättningarna för en längre gåendeintegration av olika forskningsresurser samt mellan forskning, produktion,information och distribution inom läkemedelsbranschen bli beaktade. framstod det dock som angeläget att Kungl. Maj:t kontinuerligt skullelåta följa och värdera resultaten av forsknings- och utvecklingsarbetet inombranschen. I anslutning därtill skulle det enligt utskottet kunna övervägashuruvida ytterhgare åtgärder på läkemedelsområdet kunde vara önskvärda frånsamhällets sida för att främja en förbättring av folkhälsan. Utskottet ansågdet inte vara motiverat med någon särskild utredning med syfte att enUgtmotionärernas intentioner ompröva ägandeförhållandena inomläkemedelsbranschen. följde utskottet och avslog motionerna. I den nu aktuella motionen framförs som ett skäl förförstatligande av läkemedelsindustrin att man därigenom skulle kunna begränsaförekomsten under olika namn av samma läkemedel. Vid riksdagbehandlades en motion vari föreslogs en skärpning av villkoren förinregistrering av.läkemedel som farmacevtisk specialitet (SoU 1972:30), Somstöd för förslaget åberopades i huvudsak två omständigheter, nämUgen dels denrikUga förekomsten av s. k, synonymer, dels förekomsten av fastakombinationspreparat. Med synonymer förstås i detta sammanhang preparat som äridentiskt lika eller där skillnaderna mellan preparaten består i att någonenstaka molekyl i den aktiva substansen ersatts med en annan. Den terapeutiska vinsten avsynonymer betecknades i motionen som obefintlig eher marginell.Socialstyrelsens läkemedelsnämnd förklarade i sitt remissyttrande övermotionen att förekomsten av synonympreparat innebär både fördelar ochnackdelar. Bland nackdelarna nämndes svårigheten för sjukvårdspersonal ochpatienter att orientera sig bland synonymerna. Vidare pekades på ökat arbetevid registrering och kontroll samt större lagerhållnings- och hanteringskostnaderhos grossister och apotek. En fördel med synonympreparaten sades vara att deskapar en konkurrenssituation som i sin tur leder till lägre priser. Vidareframhävdes att man om synonymer får inregistreras har större trygghet för attett medel finns att tillgå för den händelse att en tillverkare slutar attleverera sin produkt. I fråga om medel med mycket små skillnader förklaradesatt även mycket små skillnader i läkemedels kemiska sammansättning har storbetydelse för läkemedelsverkan. Det framhölls att patienter reagerar mycketohka på olika medel och att det därför kan anses vara värdefullt att ha fleranärbesläktade medel att tillgå. Sammanfattningsvis förklarade läkemedelsnämndenatt fördelarna med synonymer som regel uppväger nackdelarna men att detta inteutesluter att det inom vissa grupper av läkemedel kan finnas ett onödigt stortantal synonymer. Beträffande kombinationspreparaten, dvs. läkemedel sominnehåller två eller flera aktiva substanser och som enligt motionärernabetraktades som värdelösa eller direkt olämpUga, förklarade socialstyrelsenatt kombinationspreparaten medför att man får en mindre nyanserad behandUng menatt de är berättigade när två medel rutinmässigt skall kombineras. För attundvika misstag vid medicineringen förklarades det vara en fördel att antalettabletter som skall tas in kan hållas så lågt som möjligt.Konsumentombudsmannen pekade i sitt remissyttrande på att genom förekomsten avkombinationspreparat förväxlingsrisken och kostnaderna reduceras. Vid en sammanfattande bedömning av frågan kom socialutskottettill samma uppfattning som det övervägande flertalet remissinstanser att detinte är motiverat att göra en sådan författningsändring som föreslogs imotionen. Utskottet pekade på att en nordisk läkemedelsnämnd inrättats och attdenna bl. a. skulle komma att följa utvecklingen på området, främst såvittavser synonymerna, och om så befanns påkallat aktualisera lagändringar ellerandra åtgärder på läkemedelssektorn. Med hänvisning härtill avstyrktesocialutskottet motionen, som också avslogs av . Med åberopande av medicinska,sociala och ekonomiska skäl föreslås i motionen 1973:1473 att hosregeringen skall begära förslag om ett förstatligande av läkemedelsindustrin iSverige. Som ett argument för att läkemedelsindustrin börförstatligas anför motionärerna att produktionen styrs av profitjakt och attbehov framkallas reklamvägen. Därigenom skulle många läkemedel komma att användas i onödan. Utskottet vill i detta sammanhangerinra om att inte av den totala läkemedelskonsumtionen ärberoende av läkarordinationer. För att nedbringa läkemedelskonsumtionen bör såledesi första hand åtgärder vidtagas för att minska läkarnas förskrivning avläkemedel. Ett projekt på detta område genomförs av ochApoteksbolaget. I ett databehandlingssystem som håller på att utvecklas och somprimärt syftar till en förenklad recepthantering på apotek kan ocksåinformation lagras om läkemedelsförskrivningar uppdelade pä preparat ellerpreparatgrupp och på förskrivande läkare. Härigenom ökar fömtsättningarna attfå till stånd en bättre kontroll över läkemedelsförskrivningarna och därmedkonsumtionen av läkemedel. Ett annat skäl för förstatligande som motionärernaåberopar är förekomsten av samma läkemedel under oUka namn. Ovan har redogjortsför behandlingen av en motion vari bl. a. föreslogs en begränsning avmöjligheterna att registrera s. k. synonymer. Vid en sammanfattande bedömningav för- och nackdelar med synonymer anförde läkemedelsnämnden att fördelarnamed synonymer som regel uppväger nackdelarna även om detta inte utesluter attdet inom vissa grupper av läkemedel kan finnas ett onödigt stort antalsynonymer. Utskottet vill i sammanhanget understryka att antalet farmacevtiskaspecialiteter i i internationell jämförelse är lågt, att antaletminskar och att en fortsatt nedgång förväntas. Motionärerna hävdar vidare att det inte förekommer någonpriskonkurrens inom läkemedelsbranschen och att ett förstatligande skulle ledatill lägre priser. Utskottet vill erinra om att läkemedelsnämnden i sambandmed registreringen av farmacevtiska specialiteter även fastställer preparatenspris. Fastställelsen av priset föregås av förhandlingar mellan producent/importör och Apoteksbolaget. I de fall överenskommelse mellan parterna ompriset inte kan näs fastställer läkemedelsnämnden efter undersökning priset.Genom förekomsten av olika med varandra konkurrerande preparat ökar enligtApoteksbolagets uppfattning möjligheterna att nå en rimUg prissättning.Slutligen kan prisnivån påverkas genom den statliga läkemedelskoncernensprissättning. Denna koncerns andel av läkemedelsproduktionen är numerabetydande. Utskottet betvivlar att ett förstatUgande av läkemedelsindustrinskulle kunna leda till lägre priser på läkemedel. Enligt utskottets uppfattning är den verksamhet sombedrivs av läkemedelsnämnden effektiv. Något skäl att anta att förstatligandeav läkemedelsindustrin skulle medföra ökad säkerhet mot biverkningar förläkemedelskonsumenterna synes inte föreligga. Med hänsyn till de stora forsknings- ochutvecklingskostnaderna är det väsentligt att den svenska läkemedelsindustrinkan avsätta sina produkter på en större marknad än den svenska. Som framgått avovanstående redogörelse faller f. n. imgefär hälften av läkemedelsindustrinsförsäljningsintäkter på utlandet. Industrin är också i hög grad beroende avatt forsknings- och utveckUngsarbete kan bedrivas i konkurrens mellan flerasjälvständiga enheter. Sammanfattningsvis vill utskottetanföra att läkemedelsförsörjningens organisation reformerats iriktning mot ett större samhällsengagemang. Upprustningen avläkemedelskontroUeh, tillkomsten av Apoteksbolaget och statens förvärv avläkemedelsföretag kan anföras som exempel. Samhället har därigenom fått ökadinsyn i läkemedelsindustrin och kontrollerar i påtaglig grad produktionsbetingelserna.Utskottet finneratt bärande skäl saknas för att nu aktualisera ettförstatligande av läkemedelsindustrin. att avslår motionen 1973;1473. På näringsutskottets vägnar . Närvarande: herrar (), Regnéll (m), iGlömminge (c), i (s), i (fp), (), i (s), (), Whtén (fp), (), (), Wååg (s), Hovhammar (m), i (vpk) och (). av i (vpk), som anser att utskottetsyttrande och hemställan bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionenatt läkemedelsindustrin i bör förstatligas. Enligt utskottets uppfattningär det motbjudande att: privatkapitalistisk verksamhet skall få förekomma påhälso- och sjukvårdsområdet. Profitintresset medför en överdimensionerad ochkonkurrensbetingad reklam och leder till högre priser. Än allvarligare är attforskningen påverkas, och inriktas på kommersiella fördelar, vilket kan ledatill att säkerheten för konsumenterna mot skadliga biverkningar stundom kommeratt åsidosättas. Ett överförande av läkemedelsindustrin i statlig ägo skullemedföra, en rad fördelar. Priserna på läkemedel skulle kunna sänkas. En långrad onödiga produkter, exempelvis s. k. synonymer och fastakombinationspreparat, skulle försvinna. Forskningen skulle kunna få en annaninriktning, varigenom riskerna för skadliga biverkningar skulle minska. Detskulle gå snabbt att registrera konsumtionsmönstret och strypa import ellertillverkning av en produkt om allvarliga biverkningar misstänks. På längre siktskulle också en minskning i förbrukningen av läkemedel kunna uppnås, vilketskulle vara (iH fördel för folkhälsan. Åberopande vad här anförts hemställerutskottet attriksdagen med bifall till motionen 1973:1473 hos Kungl, Maj:tbegär förslag om ett förstatligande av läkemedelsin=