bet · FW01SkU70 · 1973-12-31 00:00:00 — Av det anfördaframgår att vid fastighetsvärderingen skälig hänsyn tas till de speciellaförhållanden som föreligger i fråga om de i motionen avsedda fastigheterna,varför utskottet avstyrker berörda lagstiftningsyrkanden i motionen 1973: 382. Även för skogsfastigheter föreslås i propositionenatt värderingsgranden fr. o. m. allmänna fastighetstaxering skallvara marknadsvärdet. Skogsbruksvärdena skall åsättas enligt regler i en nyskogsvärderingsinstraktion. Denna innefattar en modernisering av denavkastningsmetod som regleras i den nuvarande skogsvärderingsinstruktionen. Demed avkastningsmetoden framtagna värdena skall anpassas till marknadsvärdenivåoch därefter nedräknas till den 75-procentiga taxeringsvärdenivån. Vidvärderingen skall vidare, enligt anvisningar från , hänsyn tastill meddelade skydds- eller fridlysningsbestämmelser och andra jämförliga, påvärdet inverkande omständigheter. Taxeringen av en skogsfastighet skall grundasig på de uppgifter som lämnats i fastighetsdeklarationen. Föreligger behov avytterligare uppgifter skall sådana lämnas av fastighetsägaren.Fastighetsägaren är vidare skyldig att förete skogsuppskattningshandlingar somhan innehar. SkU1973: 70 99 I motionen 1973: 2175 yrkas att skogsvärdenivån vid1975 års taxering skall fastställas efter ingående skälighefsprövning ochsamråd mellan samt jord- och skogsbrukets organisationer vidupprättandet av skogsvärdetabellerna. Yrkandet grundas främst på uppfattningenatt prisstatistiken för skogsfastigheter f. n. är alltför bristfällig för attligga till grund för en marknadsvärdering av skog 1975. Samma meningj framförLantbrukets skattedelegation i sin skrivelse. Yrkandet angående skogstaxeringeni motionen 1973: 2173 är mera långtgående. Motionären anser att det nuvarandesystemet med en renodlad avkastningsmetod som har avkastningsvärdet somriktmärke fungerat tillfredsställande vid skogstaxeringen. Med hänsyn till attstatistikmaterialet för skogsfastigheter anses vara otillfredsställande yrkas imotionen avslag på propositionen såvitt avser ändrade regler för taxering avskogsmark och växande skog. Avkastningsvärderingenenligt den nuvarande skogsvärderingsinstruktionen har genomgående lett tillalltför höga värden. Man har därför vid varje fastighetstaxering varit tvungenatt reducera dessa värden med hjälp av generella säkerhetsmarginaler, som bl.a. medfört olikformiga resultat vid taxeringen i olika delar av landet. Även iövrigt synes det föreligga ett behov av en modernisering avskogstaxeringsmetoden. Såvitt utskottet kan bedöma torde detstatistikmaterial, som står till förfogande vid taxering, varatillräckligt för att åstadkomma en marknadsvärdeanpassning av taxeringsvärdenaför skogen. Som framhållits i propositionen får man för områden därundantagsvis uttalad prisnivå saknas försöka uppskatta denna nivå mot bakgrandav skälig-hetsöverväganden, vid vilka skillnaden i lönsamhet mellan dessa områdenoch sådana likartade områden, där uttalad prisnivå föreligger, bör spela enframträdande roll. Utskottet anser i likhet med departementschefen attskogstaxeringen 1975 skall ske på grundval av en sådan marknadsvärdeanpassningav skogens taxeringsvärden som angetts. Riktmärket för värderingen bör, ivart fall till viss del, överensstämma med yrkandet i motionen 1973:2175. Vidutarbetandet av underlag för. skogsvärdetabellerna ochskogsvärderingsanvisningarna i övrigt års taxering harriksskatteverket utnyttjat experter bl. a. från skogsbrukets organisationer. Meddet anförda tillstyrker utskottet förslaget i propositionen om taxering avskogsmark och växande skog och avstyrker motionerna 1973: 2173 och 1973: 2175. Imotionen 1973: 2177 yrkas att i sina anvisningar om värderingav skogsmark skall beakta att sådan mark kan ha belagts med avverkningsförbudoch därför saknar avkastningsvärde. Somtidigare nämnts ankommer det på att meddela närmareanvisningar om värderingsmetoderna. Anvisningarna skall bl. a. gälla fall dåvärdepåverkan av s. k. säregna omständigheter på en fastig- SkU 1973: 70 lOO I den föreslagna skogsvärderingsinstruktionen föreskrivs, somovan nämnts, att sådana anvisningar skall utfärdas i fråga om skogsfastigheter,för vilka fridlysnings- eller skyddsföreskrifter eller liknande gäller. Det medmotionen avsedda syftet torde ligga inom ramen för dessa förslag ipropositionen. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet yrkandet i motionen1973: 2177. Imotionen 1973: 2175 yrkas bl. a. att fastighetsägare inte skall vara skyldigatt förete skogsuppskattningshandlingar som han innehar utan endast att ange deuppgifter som är erforderliga för taxeringen. Utskottetanser att dessa handlingar är väsenthga för taxeringen och att de leder tillriktigare taxeringsvärden. Något bärande skäl kan enligt utskottets mening inteanses föreligga för berörda yrkande i motionen. Utskottet tillstyrker därförpropositionen i denna del och avstyrker yrkandet i motionen 1973: 2175. I motionen 1973: 2173 begärs utredning i syfte attmöjliggöra en övergång till taxering av jordbruksfastighet efteravkastningsvärdet vid allmänna fastighetstaxering. Remissinstansernahar i princip så gott som genomgående tillstyrkt en total övergång tillmarknadsvärdet som värderingsgrand vid taxeringen. På sina håll har anförtsatt en avkastningsvärdering av jordbruksfastigheterna skulle vara mycket svåratt genomföra. Utskottet anser inte att man f. n. kan ha något att vinna på attutreda en övergång till värdering av jordbruksfastigheterna efteravkastningsvärdet vid fastighetstaxeringen. Vid den fastighetsvärdering somförekommer i andra rättsliga sammanhang utnyttjas marknadsvärdet somvärderingsgrand. Inom skatterätten är det också i första hand kännedom omsådana värden som eftersträvas. Med det anförda avstyrker utskottet motionen1973: 2173 i denna del. ILantbrukets skattedelegations skrivelse har framställts önskemål om attriktlinjerna för anvisningar i fråga om gränsdragningenmellan jordbraksfastigheter skall fastläggas genom uttalande frånskatteutskottet eller att frågan blir föremål för överläggningar mellanriksskatteverket, andra berörda myndigheter och lantbmkets organisationer. Degrundläggande kriterierna för i vilka fall fastighet skall hänföras tilljordbruksfastighet resp. annan fastighet lämnas i kommunalskattelagen. Dennärmare regleringen av frågan ombesörjdes vid taxering av dåvaranderiksskattenämnden. Motsvarande anvisningar kommer vid taxering attlämnas av . Verket anlitar, i de fall det anses behövligt,lämpliga sakkunniga vid utarbetandet av dessa anvisningar utan att någotsärskilt uttalande därom behöver aöras av utskottet. SkU 1973: 70 101 Lantbmkets skattedelegation anser vidare att detföreslagna delvärdet övervärde skall ersättas av det nuvarandeexploateringsvärdet vid taxering av jordbruksfastighet. Jordbruksfastighetskall taxeras efter marknadsvärdet. Övervärdet skall därvid utgöra ett öppetredovisat restvärde som inte hänför sig till något av de andra delvärdena.Utskottet anser att detta är ett lämpligt system för värderedovisningen. Somframgår av propositionen skall värdet vidare åsättas med försiktighet. Enligt propositionen skall ombesörjaindelningen i gemensamma fastighetstaxeringsdistrikt och besluta vilkafastighetstyper m. m. som skall hänföras till sådant distrikt. skall utvälja de enskilda fastigheter som skall taxerasgemensamt i distrikt. Imotionen 1973: 2176 yrkas att fastigheter i skalltaxeras i gemensamt fastighetstaxeringsdistrikt. a. uttalat att exploateringsfastigheter bör hänföras till gruppensvårbedömbara fastigheter, som bör taxeras i gemensamt distrikt. Vidare haruttalats att frågan om åsättande av övervärde med hänsyn tillexploateringsmöjlighet, t. ex. i , torde vara av sådankaraktär att berörda fastigheter bör taxeras i gemensamt distrikt. Det ankommersåledes på att bestämma vilka fastigheter som skall hänförastill gemensamt distrikt. Det anförda innebär att önskemålen i motionen bUrtillgodosedda och att fastigheter i sålunda i lämpligomfattning hänförs till gemensamt fastighetstaxeringsdistrikt. Utskottetavstyrker därför berörda yrkande i motionen 1973: 2176. Ipropositionen föreslås att fastighetsägare skall tillställas underrättelse omslutlig taxering vid den allmänna fastighetstaxeringen, om han inte fåttunderrättelse om preliminär taxering och om han undertaxeringsåret anmält att han vill ha underrättelse om det slutiiga beslutet. Imotionen 1973: 2175 yrkas att fastighetsägare som inte fått preliminärunderrättelse på gmnd av bortovaro, sjukdom eller av annan anledning i ställetskall få sin besvärsrätt utsträckt att omfatta tiden t. o. m. året efter taxeringsåret. Bådeförslaget i propositionen och i motionen innebär en förbätiring irättssäkerhetshänseende för fastighetsägarna. Liksom departementschefen anserutskottet att det system som förordas i motionen onödigt tillgodoser den sominte avlämnat deklaration eller uppgett oriktig adress för mottagande avunderrättelser. Med hänsyn till övriga förslag i propositionen om ökadebesvärsmöjligheter anser utskottet att skälig hänsyn tagits till defastighetsägare som inte mottagit preliminär underrättelse. Med det anfördatillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker berörda yrkande imotionen 1973: 2175. SkU 1973: 70 102 Inom jordbruksbeskattningen gäller f. n. enprovisorisk proportioneringsregel för beräkning av underlaget förbyggnadsavskrivning för de fall byggnaderna inte uppförts av jordägaren utanfastigheten anskaffats med befintiigt byggnadsbestånd. Denna innebär att påbyggnaderna skall anses belöpa så stor del av anskaffningskostnaden som avett reducerat taxeringsvärde utgör av fastighetens hela taxeringsvärde. Jämkningav det beräknade värdet av byggnaderna kan ske under vissa omständigheter. Ipropositionen har det nuvarande provisoriet ersatts med en proportioneringsregel,som innebär att på byggnaderna skall anses belöpa så stor del av fastighetensanskaffningskostnad som det vid fastighetstaxeringen fastställdabyggnadsvärdet minskat med värdet av överbyggnad utgör av fastighetens helataxeringsvärde. Det beräknade värdet av byggnaderna skall jämkas om den del avanskaffningskostnaden som därvid får anses belöpa på andra tillgångar än demsom ingår i byggnadsvärdet mera avsevärt över- eller understiger värdet avdessa andra tillgångar. Lantbruketsskattedelegation framhåller i sin skrivelse att de föreslagna delposterna inombyggnadsvärdet bör kompletteras med en delpost avseende värdet av byggnader,som används av personal, och med en delpost avseende värdet av andel i samfälligheti vad andelen avser byggnad. Genom proportionering av köpeskillingen iförhållande till delposterna inom byggnadsvärdet bör vidare särskiltavskrivningsunderlag fastställas för varje slag av byggnad för sig. Förslagetom proportionering av anskaffningskostnaden på olika typer av byggnader börenligt utskottets mening ytterligare övervägas. Så kan lämpligen ske i sambandmed den översyn av bestämmelserna i punkt 2 a av anvisningarna till 25 § ochpunkt 7 av anvisningarna till 29 § kommunalskattelagen som bör komma till ståndmed anledning av förslaget i propositionen att det särskilda maskinvärdet intelängre skall särredovisas. Ifråga om möjligheten till jämkning av det enligt proportioneringsregelnframtagna avskrivningsunderlaget yrkas i motionen 1973:2175 att jämkning skallske om den del av fastighetens anskaffningskostnad som anses belöpa påbyggnaderna visas mera avsevärt över- eller understiga värdet av dessa.Lantbrukets skattedelegation framför likartade synpunkter. Denföreslagna jämkningsregeln grandar sig liksom motsvarande regel vidrörelsebeskattningen bl. a. på det förhållandet att byggnadsvärdet är ettmervärde under det att värdet på övriga tillgångar i princip beräknas direktvid fastighetstaxeringen. Jämförelser till grund för en jämkning av deframproportionerade värdena bör göras i fråga om de vär- SkU 1973: 70 103 densom beräknas direkt vid fastighetstaxeringen och inte i fråga om sådana somberäknas utifrån ett framtaget mervärde. Därigenom torde åtskilligataxeringstvister komma att undvikas. Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen i denna del och avstyrker berörda yrkande i motionen 1973: 2175. Imotionen 1973: 2174 yrkas att justeringar skall ske av gällande skatteskalormed hänsyn till penningvärdeförsämringen, så att dessa nya skalor kan gällasenast från den tidpunkt då den nya fastighetstaxeringen påverkarinkomstbeskattningen. I samma motion yrkas att garantibelopp och schablonmetodjusteras så, att någon skärpning av fastighetsbeskattningen inte inträder pågrund av de höjda taxeringsvärdena. Fråganom de ändringar av skatteskalorna, som av olika skäl bör företas, övervägs bl.a. av skatteutredning. Fastighetstaxeringens verkningar på inkomst-och förmögenhetstaxeringen bör enligt utskottets mening på traditionellt sättövervägas när de preliminära uppgifterna om utfallet av fastighetstaxeringenföreligger och åtgärder i syfte att motverka omotiverade skatteskärpningardiskuteras i detta sammanhang. På grund av det anförda avstyrker utskottet nunämnda yrkanden i motionen 1973: 2174. A. att med bifall till propositionen1973:162 och med avslag på motionerna 1973:2173, 1973:2174, 1973:2175, 1973: 2176 och 1973: 2177 antar de vid propositionen fogade förslagen till 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370), 2. skogsvärderingsinstruktion, 3. förordning om ändring i förordningen (1947: 576) om statiiginkomstskatt, 4. förordning om ändring i förordningen (1947: 577) om statligförmögenhetsskatt, 5. förordning om ändring i stämpelskatteförordningen (1964: 308), 6. förordning om ändring i förordningen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt, 7. lag om ändring i förordningen (1946: 324) om skogsvårdsavgift, 8. lag om ändring i taxeringsförordningen (1956: 623), 9. lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971: 291), 10. lag om ändring i lagen(1971: 52) om skatterätt och länsrätt, B. att riksdagenavslår motionen 1973: 382. SkU 1973: 70 104 Närvarande:herrar (), i (m). Josefson (c), (), Carlstein* (s), (), (), i Trobro (m), Stadling(s). (), (). i (c) och (). *Ej närvarande vid betänkandets justering. 1. avherrar i (m). Josefson (c), (), son i Trobro (m), () och i (c) som ansett delsatt det stycket i utskottets yttrande som på s. 96 börjar med "Denreduktion" och slutar med "avser fastighetsprisstatistiken" bortha följande lydelse: Denya materiella regler för taxering av jordbruksfastighet som föreslås medföratt man måste ställa högre krav än tidigare på fastighetsprisstatistiken.Statistiska centralbyråns nuvarande statistik uppfyller inte principkraven omatt dels statistikmaterialet skall vara tillräckligt stort, dels att köpen,såvitt möjligt skall vara representativa för priserna på bestående jordbruk.Dessa brister i statistiken kommer otvivelaktigt att medföra stora problem vid1975 års fastighetstaxering. Inför denna taxering torde någon mera omfattanderevidering av fastighetsprisstatistiken inte kunna göras. är detemellertid såsom departementschefen framhållit nödvändigt att förbättraprisstatistiken. Enligt utskottets mening krävs det en ingående utredning omfastighetsprisstatistiken som bl. a. bör omfatta frågan i vad mån släktköpenoch tillskottsköpen bör ingå i statistikmaterialet. Därvid bör som grund förövervägandena läggas vad som anförts i dessa frågor i motionen 1973: 2175.Utskottet tillstyrker därför bifall till förenämnda yrkanden i denna motion iden del de avser utredning av statistikfrågorna års allmännafastighetstaxering. delsatt utskottet under A bort hemställa att med anledning av motionen 1973: 2175hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning och förslag angående prisstatistiken igod tid års allmänna fastighetstaxering. 2. avherrar i (m), Josefson (c), (), son i Trobro (m), () och i (c) som ansett delsatt det stycke i utskottets yttrande som på s. 96 börjar med "Dennyssnämnda" och på s. 97 slutar med "denna del" bort ha följandelydelse: Genomde allmänna fastighetstaxeringarna åstadkoms en anpassning av underlaget förfastighetsbeskattningen till bl. a. penningvärdeförsämringen. Mot en sådanjustering har utskottet inte några principiella invändningar om lämpligajusteringar görs bl. a. av inkomstskattereglerna. SkU 1973: 70 105 Fastighetstaxeringenhar stor betydelse inom olika beskattningsområden, t. ex.förmögenhetsbeskattningen och schablonbeskattningen av villor. Förfastighetstaxeringen har bl. a. med hänsyn till sådana verkningar avfastighetstaxeringen traditionellt gällt ett starkt försiktighetskrav. Utskottetfinner det emellertid angeläget att understryka vikten av att stor försiktighetiakttas vid fastighetstaxeringen. Utskottet tillstyrker därför motionen 1973:2174 i denna del. delsatt utskottet under A bort hemställa att med bifall till punkten 5 ihemställan i motionen 1973: 2174 uttalar att stor försiktighet skall iakttasvid fastställandet av nya taxeringsvärden för att svåra ekonomiskakonsekvenser för den enskilde skall kunna undvikas. 3.av herrar i (m). Josefson (c), (), i Trobro(m), () och i (c) som ansett delsatt det stycke i utskottets yttrande som på s. 102 börjar med "Denföreslagna" och på s. 103 slutar med "motionen 1973: 2175" bortha följande lydelse: Dennuvarande proportioneringsregeln innebär att jämkning kan ske om detta ärskäligt vid jämförelse mellan det framproportionerade avskrivningsunderlagetför byggnader och byggnadernas uppskattade faktiska värde. Det ärförhållandevis lätt att påvisa de fall då denna jämkningsregel skalltillämpas, t. ex. då säljaren verkställt investeringar i byggnader ellerbyggnadsinventarier före överlåtelsen. Däremot måste det vara förenatmed stora svårigheter att kunna tillämpa den i propositionen föreslagnaproportioneringsregeln. Enligt denna skall jämförelser i stället göras i frågaom det framproportionerade värdet för andra tillgångar än byggnader. Förutomsvårigheterna att bedöma om det framproportionerade värdet mera avsevärt över-eller understiger värdet av dessa tillgångar föreligger stor risk att denföreslagna proportioneringsregeln kommer att ge ett orimligt lågtavskrivningsunderlag för de befintliga byggnaderna. Utskottet tillstyrkerdärför motionen 1973: 2175 i denna del. delsatt utskottet under A 1 bort hemställa att med bifall till punkten 5 ihemställan i motionen 1973: 2175 beslutar att punkt 3 av anvisningarna till 22§ kommunalskattelagen (1928: 370), skall ha följande lydelse: till 22 § Kostnad för------- byggnadenanskaffades. Som för------- änbostadsbyggnad. I ------ liknandeanordning. I fråga------- ochinventarier. Avpunkt------- för byggnad. Avdrag för------- enligtföljande. Har byggnad------- förjordägaren. Harbebyggd fastighet förvärvats genom köp, byte eller därmed jämförligt fång,skall på byggnaderna anses belöpa så stor del av fastighetensanskaffningskostnad som det vid fastighetstaxeringen fastställda byggnadsvärdetminskat med värde av överbyggnad utgör av fastighetens hela taxeringsvärde.Vad som enligt denna beräkning anses belöpa på byggnaderna av fastighetensanskaffningskostnad innefattar även sådan tillgång för vilken kostnaden enligttredje stycket ej skall inräknas i anskaffningskostnad för byggnad. Kostnadenför tillgång av nu avsett slag skall således avräknas, varefteravskrivningsunderlaget för byggnaderna erhålles. Delta avskrivningsunderlag fårjämkas om den del av fastighetens anskaffningskostnad som anses belöpa på byggnadernajämte angivna tillgångar visas mera avsevärt över- eller understiga värdetav dessa. Har bebyggd fastighet förvärvats på annat sätt än genom köp, byteeller därmed jämförligt fång, gäller för beräkning av avskrivningsunderlagetför byggnaden punkt 3 b sista stycket av anvisningarna till 29 § i tillämpligadelar. Procentsatsen för----- dettaförhållande. Skattskyldig får------ föröverlåtaren. Utrangeras eller------ ellerrivningen. 4.av herrar i (m), Josefson (c), (), i Trobro(m), () och i (c) som ansett delsatt det stycke i utskottets yttrande på s. 101 som börjar med "Bådeförslaget" och slutar med "motionen 1973: 2175" bort ha följandelydelse: Bådeförslaget i propositionen och i motionen innebär en förbättring förfastighetsägarna. Motionsyrkandet överensstämmer med vad 1971 årfastighetstaxeringsutredning föreslog i denna del. Det har visat sig att detföreligger svårigheter för den enskilde fastighetsägaren att bevaka sinaintressen i samband med fastighetstaxeringen. Informationer o. d. i samband meddenna taxering kan lätt gå honom förbi. Det är därför inte lämpligt att, påsätt föreslagits, lägga initiativet på den enskilde i dessa frågor. Det fårmot bakgrund härav anses vara ett angeläget rättssäkerhetskrav att mangenomför förslaget i motionen om extraordinär besvärsrätt vid uteblivenpreliminär underrättelse. Utskottet tillstyrker därför motionen 1973: 2175 idenna del. delsatt utskottet under A bort hemställa att med anledning av punkten 6 ihemställan i motionen 1973: 2175, beslutar att 154 § 1 mom. och 167 § 1 mom.taxeringsförordningen (1956: 623) skall ha följande lydelse: 1 m o m. Har ägare--------- annan handling. Underrättelse enligt första stycket skall tillställasägaren i rekommenderat brev. Återkommer försändelsen såsom obeställbar ochfinns anledning antaga alt ägaren kan anträffas, bör underrättelsen delgivashonom där så lämpligen kan ske. 1 m o m. Har ägare---------- efter taxeringsåret. Samma besvärsrätt tillkommer ägare av fastighet, som ickeskolat erhålla underrättelse som i första stycket sägs, om ägaren gör sannoliktatt underrättelse enligt 152 § andra stycket på grund av ägarens bortovaro ellersjukdom eller av annan anledning icke kommit ägaren tillhanda före utgången avfebruari månad under laxeringsåret. 5. av herrar i (m). Josefson (c),(), i Trobro (m). () och i (c) somansett dels att det stycke i utskottet yttrande som på s. 103börjar med "Frågan om" och slutar med "motionen 1973: 2174"bort ha följande lydelse: generella upptaxeringar av fastigheterna isamband med de allmänna fastighetstaxeringarna har inneburit avsevärdaskatteskärpningar för de enskilda. Denna effekt har varit särskiltframträdande i fråga om den numera progressiva schablonbeskattningen av villor.Även den särskilda beskattningen av garantibeloppen kommer i blickpunkten.Väntade upptaxeringar vid fastighetstaxering bör enligt utskottetsmening på lämpligt sätt kompenseras genom en justering av de skatteregler sompå sätt nämnts är anknutna till taxeringsvärdena. Detta gäller även deninverkan som förändringar av taxeringsvärden och delvärden kan ha på denskattskyldiges inkomst av olika förvärvskällor, t. ex. på olika regler omavskrivningsunderlag. I detta sammanhang bör framhållas det angelägna i attfastighetsbegreppet i skatterätten ägnas uppmärksamhet och att enlämplig anpassning av reglerna därom sker. Med hänsyn till den verkan ihöjande riktning av de enskildas beskattningsbara inkomster och förmögenhetsom kan väntas bli resultatet av fastighetstaxering bör en översyn avskatteskalorna komma till stånd. Därvid bör beaktas bl. a. att den typ avbeskattning som det är fråga om läggs ovanpå övrig inkomstbeskattning ochdärför träffas hårt av progressiviteten i inkomstbeskattningen. Med hänvisninghärtill tillstyrker utskottet berörda utrednings-yrkanden i motionen 1973:2174. dels att utskottet under A bort hemställa att med anledning av motionen 1973: 2174 begär SkU 1973: 70 108 Maj:t förelägger förslag om justeringar i gällandeskatteskalor med hänsyn till penningvärdeförsämringen så att dessa nya skalorkan gälla senast från den tidpunkt då den nya fastighetstaxeringen slår igenomi beskattningen, dels att Kungl. Maj:tförelägger förslag om justering av garantibelopp och schablonmetodså att någon skärpning av fastighetsbeskattningen inte inträffar på grund avde höjda taxeringsvärdena. 1. avherrar i (m), Josefson (c), (), son i Trobro (m), () och i (c): Attdet föreligger betydande brister i statistiken över priserna vid försäljningarav jordbraksfastigheter bestyrks bl. a. av departementschefens egna uttalandeni propositionen. Några mer betydande förbättringar kommer inte heller atthinnas med till taxering.