bet · FW01FöU17 · 1973-12-31 00:00:00 — Försvarsutskottetsbetänkande nr 1973 FöU 1973:17 betänkande med anledning av Kungl.Majts proposition 1973:88 angående försvarsforskningens framtida organisationm. I propositionen 1973:88 har Kungl.Maj:t (försvarsdepartementet) föreslagit att 1. godkänna de ipropositionen förordade riktUnjerna för organisation m. m. av den ejobjektbundna försvarsforskningen, 2. besluta attmUitärpsykologiska institutet och försvarsmedicinska forskningsdelegationenskaU upphöra vid utgången av , 3. bemyndigaKungl. Maj t att vidta de övergängsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövsför att genomföra förslagen. Försvarsforskningen har byggts uppsuccessivt, efter hand som det framträtt behov av specifikt försvarso nen teradforskning. En rad olika försvarsforskningsenheter som hade tUlkommit under1930- och 1940-talen samlades under en gemensam ledning och . Då fanns redan flygtekniska försöksanstalten, sominrättades . Sedermera har ytterligare forskningsorgan tillkommit och idet följande redovisas förutom de nu nämnda fortifikationsförvaltningensforskningsbyrå, miUtärpsykologiska institutet, försvarsmedicinskaforskningsdelegationen och vissa andra organ. Det åligger forskningsanstalten attbedriva forskning för försvarsändamål, främst inom de naturvetenskapliga,tekniskt-vetenskapliga och medicinska forskningsgrenarna i den mån sådanforskning inte ankommer på andra myndigheter och institutioner. Verksamhetenvid anstalten är främst inriktad på tiUämpningar mom området konventionellavapensystem med tUlhörande spanings-, styrnings- och sambandsteknik samt påskydd mot kärnstridsmedel, biologiska och kemiska stridsmedel(ABC-stridsmedel). En del av verksamheten utgörs av kunskapsuppbyggandeforskning inom olika tUlämpade vetenskaper och teknologier med sikte påframtida tillämpningar inom totalförsvaret. Forskningsanstalten leds av en styrelse. Ledamöter avdenna är chefen för anstalten, som är styrelsens ordförande, och högst åttaandra ledamöter som Kungl. Maj:t utser särskUt. Chef för anstalten är engeneraldirektör. Verksamheten vidforskningsanstalten är fördelad på fyra avdelningar och två byråer. Avdelning 1forskar huvudsakligen inom kemi, medicin och biologi. Avdelning 2 bedriverföreträdesvis fysikalisk forskning som har anknytning tUl optik, detonik samtstyr- och reglerteknik. Avdelning 3 forskar främst inom teleteknik ochelektronik. Avdelning 4 bedriver forskning inom fysik och kemi, främst medanknytning tiU verkningar av och skydd mot kärnladdningar samt avseendematerialfrågor. Vidare finns en planeringsbyrå, i vars uppgifter ingåroperations-och systemanalys samt forskning och metodutveckUng som hänger sammandärmed. Planeringsbyrån håller också samman forskningsplaneringen samtkontakt- och informationsverksamheten. Slutligen finns en administrativ byråvid anstalten. Forskningsanstalten, som f. n. har 1 547 anställda, har sågott som hela sin verksamhet förlagd till . Anstaltendisponerar lokaler dels inom kvarteret i nära anslutning till decentrala staber och förvaltningar som anstalten samarbetar med, dels i Ursviknorr om (avdelning 1 och delar av avdelning 4), dels i Grindsjönsydost om (delar av avdelning 2). Därutöver förfogar anstalten överett antal försöksstationer som har byggts upp där särskilda krav på områdetskaraktär har förelegat, exempelvis för antennprovningar, hydroakustik m. m. PåsärskUt uppdrag av Kungl. Maj t driver anstalten utanför enseismologisk multipelstation för detektionsseismolo-gisk forskning ochinternationellt datautbyte. Det ankommer på flygtekniskaförsöksanstalten att främja utvecklingen av flygtekniken inom landet och motersättning bedriva flygteknisk forsknings- och försöksverksamhet. Verksamhetenhar sin tyngdpunkt förlagd dels tUl aerodynamisk forsknings- ochprovningsverksamhet avseende utformningen av lyftande och kontroUerandeelement i flygplan och robotar, dels tUl håUfasthetsteknisk forsknings- ochprovningsverksamhet som främst avser s. k. höghåUfasta lättkonstruktioner. Somstöd för nämnda verksamheter gör anstalten även betydande insatser inomangränsande mättekniska områden. Flygtekniska försöksanstalten leds av en styrelse.Ledamöter av denna är chefen för anstalten, som är styrelsens ordförande, ochsex andra ledamöter som Kungl. Maj t utser särskUt. Chef för anstalten är engeneraldirektör. Försöksanstalten är organiserad på ett kansli och fyraavdelningar, nämUgen aerodynamiska avdelningen, hållfasthetsavdelningen, mättekniskaavdelningen och driftavdelningen. Anstalten har f. n. omkring 250 anställda ochär i sin helhet lokaliserad tiU . Forskningsbyrån har utvecklats urden forskningssektion som inrättades inom dåvarande befästningsbyrån vidförvaltningens tillkomst . Byrån är direkt underställd generaldirektörenoch bedriver främst byggnadsteknisk forskning som skall ge underlag förprojekterings- och konstruktionsverksamheten vid förvaltningensbefästningsavdelning. Forskningsbyrån har f. n. Den Ugger i övrigt i och har en försöksplats iRosersberg. MUitärpsykologiska institutetinrättades genom en sammanläggning av verksamhet som tidigare bedrevsförsvarsgrensvis. Institutet leder under överbefälhavaren denmUitärpsykologiska verksamheten inom krigsmakten och bedriver den forskning ochtillämpningsverksamhet som hör till detta område. Verksamheten är tUl en deldirekt inriktad på tUlämprungar inom den psykologiska urvals- ochprövningsverksamheten inom krigsmakten. Institutet bedriver vidare vissbioteknologisk forskning i anknytning tUl utformningen av vapen och annankrigsmateriel. Institutet utför också vissa sociologiska undersökningar blandförsvarets personal. Chef förmUitärpsykologiska institutet är en mUitäröverpsykolog. Institutet är organiserat pä fyra avdelningar, enadministrativ, en allmän, en prövnings- och en psykoteknologisk avdelning. Institutet har f. n. 32 fast och ett 20-tal tUlfälligtanstäUda. Det är lokaUserat tiU men skaU enligt beslut av (prop. 1971:29, InU 1971:15, rskr 1971:196) flyttas tUl Karistad . Försvarets forskningsanstaltbedriver viss forskning av medicinsk och biologisk karaktär, främst medanknytning tiU skyddet mot ABC-stridsmedel. Nuvarande organisation för denförsvarsmedicinska forskningen utanför forskningsanstalten tillkom är 1963, bl.a. på grundval av förslag från försvarsmedicinska forskningsutredningen. EnUgt1963 års organisation är ansvaret för planering, samordning och finansieringav denna försvarsmedicinska forskning delat mellan två organ, nämligen försvarsmedicinskaforskningsdelegationen, som lyder under försvarsdepartementet, och försvarsmedicinskasektionen inom statens medicinska forskningsråd, som lyder underutbUdningsdepartementet. Försvarsmedicinska forskningsdelegationen har tiU uppgiftatt planera, samordna och finansiera den tillämpade försvarsmedicinskaforskningen. I delegationen ingår generalläkaren, civilförsvarsöverläkaren samtföreträdare för överbefälhavaren, , försvaretsforskningsanstalt och den allmänmedicinska forsk- Delegationen stöder försvarsmedicinsk forsknuig dels iform av projektanslag tUl forskare och forskargrupper vid universitet och högskolorm. m., dels i form av anslag till fyra forskargrupper som är knutna till staberoch förvaltningsmyndigheter mom krigsmakten. Sistnämnda grupper ärarmémedicinska forskargruppen i , navalmedicinska forskargruppen vidmarinens dykerikontor i , flygmedicinska institutionen vid försvaretsmaterielverks försökscentral i samt mUitärmedicinskaundersökningscentralen i som lyder under försvaretssjukvårdsstyrelse. Delegationen finansierar ett 25-tal arvodestjänster vid denämnda grupperna inom försvaret och ett 30-tal tjänster vid andraforskargrupper, huvudsakligen vid universitet och högskolor. förfogar över ettsärskilt anslag tiU försvarsmedicinsk grundforskning som redovisas underåttonde huvudtiteln. Anslaget fördelas genom rådets försvarsmedicinska sektion. I sektionen ingår bl. a. generalläkaren samt företrädareför , , försvarsmedicinskaforskningsdelegationen samt för rådets allmänmedicinska sektion. Forskningsrådetsförsvarsmedicinska sektion och försvarsmedicinska forskningsdelegationen harett gemensamt arbetsutskott för beredning av samarbets-och samordningsfrågor. stöder försvarsmedicinskgrundforskning främst inom områdena flyg- och navalmedicin, toxikologi,bakteriologisk bioteknik, chock- och brännskadeforskning samt experimentellpsykologi. Inom dessa områden har rådet inrättat fasta forskargrupper medsammanlagt ett 40-tal anställda. Därutöver finansierar forskningsrådet genomprojektanslag forskning vid oUka universitets- och högskoleinstitutioner m. m. Förutom den försvarsmedicinska forskning som bedrivs medstöd från rådet och delegationen samt vid svararstatens bakteriologiska laboratorium för tillämpad forskning kring skydd ochberedskap mot epidemier, bl. a. med anknytning till skydd mot B-stridsmedel.För verksamheten finns vid laboratoriet, som lyder under ,inrättade två enheter med sammanlagt tio tjänster. Viss forskning bedrivs ehuru imindre omfattning av försvar, försvaretsbrevskola och med stöd av mUitärhistoriska forskningsdelegationen.Beredskapsnämnden bedriver och stöder viss forskningsverksamhet med anknytningtUl problem inom opinionsbildning och -mätning samt masskommunikation ochpropagandaanalys. Brevskolan utvecklar och framstäUer UtbUdningshjälpmedel förförsvaret och bedriver i samband därmed tUlämpad forskning inom detutbUdningsteknologiska området. MUitärhistorisk forskning bedrivs vid mUitärliistoriska avdelningen vid mUitärhögskolan iStockholm och vid universitet och högskolor. På uppdrag av bedriverutrikespolitiska institutet viss säkerhetspoUtisk forskning för totalförsvaret.En från försvarssektorn helt fristående freds- och konfUktforskning bedrivs vidSIPRI (). Försvarsforskningens uiriktning,lednmg, organisation, samordning och ansvarsförhållanden har setts över av 1969års försvarsforskningsutredning, som successivt har redovisat resultaten avsitt arbete. avlämnades ett principbetänkande (SOU 1970:54) och enrapport (Ds Fö 1970:10) av en expertgrupp som innehåUer synpunkter pådimensionerande faktorer för flygteknisk forskning och utveckling. Ett andrabetänkande, som avgavs , innehöU förslag om försvarsforskningensledning (Ds Fö 1971:5). Slutbetänkandet (SOU 1972:8), som behandladeorganisationen i övrigt, förelåg . På uppdrag av utredningen har försvaretsrationaUseringsinstitut utarbetat huvuddragen i ett ekonomisktredovisningssystem för försvarsforskningsorganisationen samt biträttutredningen med vissa organisationsfrågor. Uppdraget har redovisats i enrapport (Ds Fö 1971:6) med synpunkter på ekonomisk redovisning m. m. i en nyförsvarsforskningsorganisation. I en senare rapport (Ds Fö 1972:3), som ocksåär utarbetad på utredningens uppdrag, har institutet redovisat behovet avstödfunktioner inom försvarsforskningsorganisationen. Försvarsforskning innefattar riktade grundforskning (kunskapsuppbyggande forsknuig) och tUlämpadeforskning som bedrivs för totalförsvarsändamål. TUlämpad forskning kan därvidingå som ett led i det s. k. objektbundna forsknings- och utveckUngsarbetet.Sådan objekt-bunden verksamhet, främst av teknisk-naturvetenskaplig karaktär,svarar volym- och kostnadsmässigt för huvuddelen av forsknings- och utvecklingsinsatsernaför försvarsändamål. Det ankommer på överbefälhavaren att i samråd och andra berörda myndigheter planlägga den huvudsakligainriktningen av forskningen vid krigsmakten. Försvarsforskningens inriktningoch organisation måste emellertid bedömas med hänsyn tUl den totala aktivitetsom behövs för den successiva utvecklingen av värt totalförsvar. Syftet medförsvarsforskningsutredningens arbete har närmast varit att åstadkomma enlämplig uppgifts- och ansvarsfördelning mellan olika försvarsmyndigheter ochforskningsorgan samt en samordning av verksamheten som medför att störstaeffekt kan vinnas ur tUlgängliga resurser inom och utom försvaret. Behovetatt effektivt utnyttja samhällets forskningsresurser gäller hela den statliga sektorn. har vid utarbetandet av sinaförslag beaktat det planerings- och budgeteringssystem som tUlämpas inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde. Propositionen innehåller (s. 4-6) enredogörelse för systemets utformning i stort. Försvarsforskningens plats isystemet skaU här i korthet beröras. Verksamheten inom det militära försvaret indelas iproduktionsområden, i vilka verksamhet av Ukartad karaktär förs samman.Huvudproduktionsområdena för det mUitära försvaret är följande. Anskaffning avanläggningar m. m. Huvudproduktionsområdet Forskning och utveckling indelas iföljande delproduktionsområden. 4.1 TUlämpad,objektbunden forskning, utveckling och försök 4.2 TiUämpad, ejobjektbunden forskning Underindelningen av huvudproduktionsområdet Forskning ochutveckling i delproduktionsområden har flera beröringspunkter med den indelningav forsknings- och utveckUngsverksamheten i grundforskning, tUlämpad forskningoch utvecklingsarbete som förekommer i nationell och internationeUforskningsstatistik. Den ej objektbundna forskningen (delproduktionsområdena4.2 och 4.3) kan sägas ha en mer långsiktig syftning genom att den bl. a, skaUtUlhandahåUa en del av det tekniskt-vetenskapUga beslutsunderlaget för framtidaobjektbunden utvecklingsverksamhet (delproduktionsområdet 4.1). Under huvudproduktionsområdet Forskning och utveckling redovisasför /73 forsknings- och utvecklingsinsatser för försvarsändamålom sammanlagt ca 600 milj. kr. Härav avser nära fyra femtedelar objektbundenforskning och utveckUng (delproduktionsområde 4.1) med direkt anknytning tillförsvarets materielanskaffning. Den objektbundna forskningen och utvecklingenutförs huvudsakligen inom industrin på beställning av försvarets materielverk.Kostnaderna redovisas företrädesvis under de försvarsgrensvisahuvudprogrammen. För huvuddelen av den objektbundna forskningen ochutvecklingen är sålunda försvarsgrenscheferna programmyndigheter ochmaterielverket produktionsmyndighet. Principbetänkandet, som avlämnadesi , mnehöll förslag med olika alternativ rörande försvarsforskningensorganisation i stort. Vid ärendets beredning i försvarsdepartementet fann mandet nödvändigt att begränsa ambitionsnivån såvitt gäller organisatoriskaförändringar. a. saknades ännu förutsättningar för mera långtgåendeorganisatoriska åtgärder för forskningssamordning mellan samhällets olikasektorer. Inriktningen av utredningens fortsatta arbete angavs itilläggsdirektiv, som meddelades och som bl. a. försökte dra engräns meUan försvarsforskning och försvarsplanering. Genom beslut uppdrog Kungl. Maj:t åtförsvarsforskningsutredningen att i samband med utredningsarbetet även prövafrågan om den framtida lokaliseringen av . SamrådskuUe därvid ske med delegationen för lokalisering av statlig verksamhet. ladei sitt principbetänkande fram alternativa förslag till organisation avförsvarsforskningen. Utredningen förordade en lösning där program- ochproduktionsansvaret för den ej objektbundna forskningen delades mellan oUkamyndigheter. EnUgt förslaget skuUe inrättas en styrelse för försvarsforskningsom programmyndighet, medan produktionsansvaret skulle ligga på de forskandeenheterna. För arbetet med att ta fram visst underlag tUl perspektivplaneringenskulle skapas en särskUd serviceenhet. I de tUläggsdirektiv som meddelades anfördedepartementschefen bl. a. att ett särskilt organ som motsvarade den avutredningen föreslagna styrelsen för försvarsforskning borde inrättas för attleda och samordna den försvarsinriktade forskningen. Den av utredningenföreslagna detaljorganisationen har emellertid på denna punkt utsatts för hårdkritik vid remissbehandUngen. Enligt flertalet remissinstanser innebärförslaget att kontaktvägarna mellan forskningsenheter och avnämare förlängs ochatt de administrativa kostnaderna ökar utan att motsvarande fördelar uppnås. Departementschefen konstaterar att utredningen enligt hansmening inte på ett övertygande sätt kunnat visa att några fördelar totalt settuppnås genom att en särskUd styrelse för försvarsforskning inrättas. Kraven påförsvarets forskningsorganisation bör kunna tUlgodoses inom ramen för enmyndighet. Han förordar därför att programansvaret för i princip all ejobjektbunden försvarsforskning och produktionsansvaret för huvuddelen av dennaforskning håUs samman inom en myndighet, . Försvarsforskningsutredntngensförslag innebar att ansvaret för att genomföra den verksamhet som bedrivs , mUitärpsykologiska institutet, militärmedicinskaundersöknings-centralen, armé- och navalmedicinska forskargrupperna,flygmedicinska , institutionen och flygtekniska försöksanstalten skulle övertasav fyra fristående forskningsinstitut. Motsvarande ansvar för denfortifikatoriska forskningen borde enligt utredningen ligga kvar påfortifikationsförvaltningen. Program- och produktionsansvaret skulle ligga påstyrelsen för försvarsforskning, som också ansågs böra få sådant ansvar för denmUitärhistoriska forskning som f. n. finansieras genom militärhistoriskaforskningsdelegationen och för viss kunskapsuppbyggande forskning för detpsykologiska försvaret. Departementschefen har, som framgår av det föregående,förordat att programansvaret för i princip aU ej objektbunden försvarsforskningskall hållas samman inom en myndighet, , som ocksåskall ha produktionsansvar för huvuddelen av denna forskning. Som en följdhärav bör mUitärpsykologiska institutet, mUitärmedicinska undersökningscentralen, armé- och navalmedicinskaforskargrupperna och flygmedicinska institutionen inordnas i försvaretsforskningsanstalt. Program- och produktionsansvaret för den ej objektbundnaforskning som bedrivs vid dessa forskningsorgan övertas i samband därmed avforskningsanstalten, som också föresläs överta program- och produktionsansvaretför övrig försvarsmedicinsk forskning som finansieras genom försvarsmedicinskaforskningsdelegationen. och försvarsmedicinskaforskningsdelegationen upphör därvid som självständiga myndigheter. Flygtekniska försöksanstaltens verksamhet för försvaretbestår till övervägande del av objektbunden forskning och utveckling. Materielverkethar produktionsansvar för denna forskning, medan programansvaret utövas avchefen för flygvapnet. Programansvaret för den ej objektbundna flygtekniskaförsvarsforskningen bör enUgt departementschefen övertas av försvaretsforskningsanstalt. Produktionsansvaret bör fortfarande ligga hos försvaretsmaterielverk. Motsvarande anses böra gälla ej objektbunden försvarstekniskforskning inom områdena robotteknik, skeppsteknik och fordonsteknUc. Departementschefen förordar vidare att programansvaret förden ej objektbundna fortifikatoriska forskningen övertas avforskningsanstalten. Produktionsansvaret för denna verksamhet anser han börUgga kvar hos fortifikationsförvaltningen. Den mUitärhistoriska forskning som bedrivs vidmUitärhögskolan, delvis med stöd av mUitärhistoriska forskningsdelegationen,syftar främst tiU att ge underlag för utbUdningen vid högskolan. m. m. som bedrivs med stöd av delegationen kandessutom betraktas som en kulturaktivitet. EnUgt departementschefen inte tUldelas program- eller produktionsansvar fördenna forskning. Den övriga forskning av samhäUs-vetenskapUg karaktär som bedrivseller kan komma att bedrivas vid bör anserdepartementschefen ses i samband med aktuella säkerhetspolitiska studier ochsamhäUsstudier. Långsiktig, kunskapsuppbyggande forskning i metodfrägorför det psykologiska försvarets behov skall inte heller i fortsättningen för psykologiskt försvar. Program- och produktionsansvarför denna verksamhet bör enUgt departementschefen på försvaretsforskningsanstalt. bör aUtjämt ha ansvaret för de forsknings-och undersöknmgsprojekt som följer av nämndens instruktionsenUga uppgifterrörande krigsplanläggning och studier av svensk opinionsutveckling m. m. Den UtbUdningsteknologiska forskningen vid försvaretsbrevskola bedrivs i samband med att brevskolan utvecklar och framställer UtbUdningshjälpmedelför försvaret och har i aUt väsentligt karaktär av objektbunden forskning.Program- och produktionsansvaret för denna verksamhet bör därför ligga kvar påbrevskolan. I propositionen läggs inte framnågot detaljerat förslag beträffande forskningsanstaltens framtidaorganisation. Departementschefens förslag får i stället ses som principer för utformningenav anstaltens organisation. Detaljutformningen av organisationen avses skeefter förslag av forskningsanstalten i samråd med försvaretsrationaliseringsinstitut. Ledningen av forskningsanstalten bör enligtdepartementschefen utövas av en styrelse och under denna av en verkschef.Bortsett från verkschefen bör det inte finnas några självskrivna ledamöter istyrelsen. Vissa centrala myndigheter inom totalförsvaret bör dock varaföreträdda. Vidare bör forskningsanstalten genom styrelsen tUlföras sakkunskapfrån olika vetenskapsområden, bl. a. för att underlätta samordningen medforskning utanför försvaret. Verkschefen förutsätts vara styrelsens ordförande.Det ankommer på Kungl. Maj :t att besluta om styrelsens sammansättning. Det kommer att finnas behov av vissa gemensamma organ förplanering och administration. Departementschefen förordar att forskningsanstaltensgemensamma funktioner för planering och administration samlas i ett centraltkansli. För att bereda verksledningens stäUningstaganden i frågor som rörforskrungsprogrammets inriktning och resursernas utveckling pä läng sikt börfinnas en mindre enhet. Beredning av anslagsframställningar och sammanställningav förslag till programplaner bör ligga på en annan enhet. Denna bör ävenbereda frågor som rör forskningsanstaltens interna produktionsplanering. Detcentrala kansUet bör också innehålla de administrativa funktioner m. m. som ärgemensamma för forskningsanstalten. Enheter bör finnas för handläggning avpersonal- och utbUdningsärenden, ekonomi- och mköpsärenden och allmäntadministrativa ärenden. Vidare bör resurser finnas för central kontakt- ochinformationsverksamhet samt viss service. Strävan bör vara att hålla antalet tjänster för detcentrala kansliet lågt. Personalbehovet för kansliet kan enligtdepartementschefen tillgodoses genom att tjänster vid nuvarande administrativabyrån och planeringsbyrån vid forskningsanstalten fördelas om. bör kunna inrätta deexpertnämnder som den anser erforderliga. Särskilt bör beaktas att utomståendeexpertis kan knytas till anstalten med uppgift att verka för attforskningsorgan inom och utanför försvaret utvecklas och utnyttjas samordnatmed hänsyn både till försvarets och andra samhäUssektorers behov. I likhet med utredningen anser departementschefen att enorganisation med forskningsutförande enheter som är uppbyggd i första handefter tUlämpningsområden främjar forskningens målinriktning, bl. a. genom attden ger enkla kontakt- och beslutsvägar både inom forskningsorganisationen ochmellan denna och avnämarna. En sådan organisation ger också goda förutsättnmgaratt vidmakthålla ett högt fackkunnande för tillämpad forskning inom områden somär centrala för försvaret även med de krav på personalbesparingar som finns inom Departementschefen förordar attforskningsverksamheten vid forskningsanstalten organiseras pä fem huvudenhetermed i huvudsak följande ansvarsområden. Huvudenhet 1 svarar för forskning inom tUlämpningsområdetplanerings- och utredningsmetodik för totalförsvaret, vUket område bl. a.innefattar viss samhäUsvetenskapUg forskning. Huvudenheten bör vidare svara församordning på central nivå av forskningsanstaltens medverkan i studier ochutredningar vid myndigheter inom totalförsvaret. Det bör också ankomma påhuvudenheten att tUlhandahåUa personal för den operationsanalytiskaverksamheten inom totalförsvaret. Huvudenhet 2 svarar för forskning främst mom tUlämpningsområdetför konventioneUa vapensystem, deras verkan och skydd mot denna samt vissafrågor som rör verkan av kärnvapen. Huvudenhetens vetenskapUga inriktnmg berörfrämst områden av fysiken och kemin. Huvudenhet 3 svarar för forskning främst inom tUlämpningsområdetför teknisk informationsbehandling.