bet · FW01FöU26 · 1973-12-31 00:00:00 — Under den aUmänna motionstiden väcktes ett par motioner(1973:417 och 1973:1120) som mot den här tecknade bakgrunden diskuterarformerna för det fortsatta rationaliseringsarbetets bedrivande m. m. Bådamotionerna pekar på vidtagna åtgärder och efterlyser en samlad ochlångsiktig plan för försvarets fredsorganisation. Motionärerna vänder sig motkortsiktiga lösningar som senare måste ändras med aUt vad det innebär avkostnader, arbetsbelastning, otrivsel m. m. I motionen 1973:417 konstateras att problemen vidplaneringen av en ny fredsorganisation har sådan räckvidd att börange vissa riktUnjer så snart krigsorganisationen . Innanförbandsomflyttningar beslutas bör enligt motionärerna noggrannautredningsresultat föreUgga om krigsorganisationens krav, om möjligheten tillsamordnad och differentierad utbildning mUitärområdesvis, om väntadeförsvarspolitiska reaktioner från värnpliktiga och försvarsanställda och om deekonomiska nettovinster som blir följden av regementsomflyttningar. Motionen 1973:1120 går något längre. Utvecklingen av försvaretsfredsorganisation har väsentUg betydelse för flera sektorer av samhället individen. Det är mot denna bakgrund enUgt motionärerna ett rimUgt krav attföreträdare för de demokratiska partierna bereds möjlighet att delta redanunder utredningsskedet i handläggningen av detta vUctiga frågekomplex påmotsvarande sätt som är faUet med värnpUktsutredning. Motionärernaanser att utredningen fortsättningsvis bör genomföras i form av enparlamentarisk utredning. Utskottet kan i stora delar ansluta sig till vadmotionärerna anfört utan att dock instämma i deras yrkanden. Dessa kan intetolkas på annat sätt än att man i huvudsak skall avvakta att planläggningen avkrigsorganisationen blir klar innan några förändringar av betydelse vidtas ifredsorganisationen. Enligt motionen 1973:1120 bör en parlamentarisk utredningdessutom se över fredsorganisationen för försvaret i dess helhet och förstdärefter kan effekten av försvarsbeslut alltså skönjas. kan finna innebär detta ett reformstopp, som om det drar ut påtiden kan få svära konsekvenser för det mUitära försvaret. Erfarenheten visar att verkligheten sällan eller aldrigrättar sig efter utredningsresultaten. Det är i stället de senare som efterhand måste revideras. På samma sätt måste - också när det gäUer krigsmakten -en ständig anpassning av organisationen ske efter de yttre förutsättningarna.Utskottet kan därför för sin del inte tillstyrka förslaget om en parlamentariskutredning, som framförs i motionen 1973:1120. Utskottet har noga övervägt formerna för arbetet på enomstrukturering av krigsmaktens fredsorganisation. Det är, såvitt utskottetkunnat finna, väl sörjt för samordningen av de olika delutredningar som pågår.Överbefälhavaren och fredsorganisationsutredningen, som båda har stor erfarenhet på området, bör liksom hittiUs gemensamt föraarbetet vidare. Utskottet förutsätter att de under det fortsattautredningsarbetet överväger i de båda motionerna framförda synpunkter påfredsorganisationen. Det finns därmed inte skäl att bifalla yrkandena imotionen 1973:417. Utskottet övergår tiU att behandlade organisationsändringar som föreslås i propositionen och tar först uppändringarna i förbandsorganisationen för att därefter behandla omflyttningenav vissa skolor. De föreslagna ändringarna i förbandsorganisationeninnebär att livgarde (P 1) i läggs ner och att Södermanlandsregemente (P 10) i utgår ur pansartmppernas organisation. Vid P 10föreslås pansamtbUdningen bh ersatt med infanteriutbildning. Huvuddelen av denverksamhet som f. n. bedrivs vid (S 1) och staben förUppsala-Västerås försvarsområden (Fo 47/48) i föresläs bli flyttad tiUP 1 :s etablissement i . Förslagen att lägga ner P 1 och att flytta S 1 medtillhörande skolor från tiU har mött kritik såväl från olikaföreträdare för krigsmakten som från kommunalt håll. Även de värnpliktiga vidförbanden har reagerat mot förslagen. Kritiken återkommer i flera av demotioner som väckts i anledning av propositionen. Organisationsändringarnaanses ha samband med förslaget att anlägga ett nytt förband i Arvidsjaur.Utskottet skall därför i korthet redogöra för det resonemang som lett fram tillde nu aktueUa ändringsförslagen. Utgångspunkten för den föreslagna fredsorganisatoriskaförändringen i är krigsorganisationens framtida utformning. Pansartruppernas fredsorganisationmåste skäras ner och de fredsförband som främst berörs av utveckUngen är P 10 iSträngnäs och P 1 i . Som följd härav måste värnpliktskontingenterna vid P 10och P 1 ges en annan utbUdning. utveckling innebär attbehovet av infanteriutbUdning ökar. I konsekvens härmed bör värnpliktskontingenternavid P 10 och P 1 ges infanteriutbildning. En framtida infanteriutbildning vid P 10 och P 1 medföratt vi får tre infanteriförband geografiskt mycket nära varandra. Vi har redanSvea livgarde (I 1) i . Med de krav som måste ställas på besparingari arméns fredsorganisation måste ett av förbanden läggas ner. I valet meUan P10 och P 1 har de avsevärt bättre betingelsema för infanteriutbUdning vid P 10varit utslagsgivande. P 10 är det större förbandet såväl vad gällerförläggningsplatser som markområden. En nedläggning av P 1 utan motsvarande ersättning av annatfredsförband leder tiU aUvarUga sysselsättnings- och kommunalekonomiskaproblem i . För att undanröja denna effekt bör få ett annatförband. P 1 :s etabUssement är väl avpassade för den utbildning S 1bedriver. Det regionalekonomiska valet meUan förbandsindragning i eUer i pekar entydigt mot att enflyttning av S I tiU är motiverad. Det finns enUgt propositionen också andra skäl som gör detangeläget att flytta S 1 frän . Departementschefen åberopar härvidfredsorganisationsutredningen som bl. a. pekar på det hårdnande civila trycketmot S 1 .s markinnehav och den därav följande försämringen av utbildningsbetingelserna.På denna punkt råder dock oUka uppfattningar. Från kommunens sida hävdas numeraatt man för överskådlig tid inte har några förutsebara anspråk på S I :s markeller byggnader. Departementschefens bedömning, när det gäller behovet avändringar i förbandsorganisationen, kan utskottet för sin del ansluta sig tiU.Utskottet anser också att i valet meUan och somförläggningsort för S 1 bör i princip ges företräde. Motionerna1973:2074, 1973:2078 och 1973:2080 bör aUtså avslås i de delar varom nu ärfråga. för utskottets behandling av detta ärende harchefen för i en skrivelse tiU statsrådet och chefen förkommunikationsdepartementet pekat på vissa konsekvenser som flyttningen av S 1tiU kan få för radiostation i VaUby, en ort som ligger ca7 km. Av skrivelsen, vars lydelse framgår av bUaga 1 tiU dettabetänkande, kan utläsas att en lokalisering av S 1 till sannoUktkommer att medföra inskränkningar i verksamhet och risk förstörningar. Med anledning härav har, efter order av överbefälhavaren,chefen för armén i samarbete med utfört praktiska försök i syfte attfå fram underlag för en bedömning av störningsriskerna. Enligt vad televerketmeddelat se bUaga 2 visar försöken att S 1 :s verksamhet med visst slagsmateriel har en störande inverkan på radiostationen i VaUby.Undersökningsresultaten är emellertid endast preliminära och man räknar med attbehöva göra en fullständig analys av störningsfrekvensen. Som framgår av det föregående delar utskottet departementschefensuppfattning att S 1 bör flytta från . Utskottet anser också - Uksomdepartementschefen - att lämpar sig väl som förläggningsort för S 1.Innan störningsfrågan är fullt klarla'gd viU utskottet dock inte uttala sig fören omlokalisering av S 1 och Fo 47/48 tiU . Frågan härom bör enligtutskottets mening anstå i avvaktan på resultatet av fuUständigaundersökning. Det ankommer på Kungl. Maj:t att återkomma med förslagangående S 1 :s lokalisering. Om därvid inte kan komma i fråga somförläggningsort, bör förslaget avse annan ort i MeUansverige. 1 övrigt delarutskottet departementschefens uppfattning och tUlstyrker att pansarutbildningenvid P 1 och P 10 efter hand upphör och att P 10 ombUdas tiU infanteriregemente. En fråga av betydelse för kommun är den fortsattaanvändningen av S 1 :s mark och byggnader. Enligt departementschefen bör denna fråga utredas närmare. Motionen 1973:2014 uttrycker en förhoppning att skaU ta fasta på detta uttalandeoch hemställa om skyndsamma initiativ från Kungl. Utskottet utgårfrån att frågan utreds med all den skyndsamhet som förhåUandena medger.Motionen bör med hänsyn härtUl enligt utskottet inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Utskottet tar härefter upp den omflyttning av vissaskolor, som departementschefen föreslår, tiU behandUng. Förslagen innebär att arméns kompaniofficersskola (AKS) iUppsala omlokaliseras tUl , att pansartmppernas kadett- och aspirantskola(PKAS), som är knuten till P 1 i , anknyts tUl (P 7) och att luftvämsskjutskolan (LvSS) omlokaliseras från SolnatiU . När det gäller AKS har oUka lokaUseringsalternativövervägts. a. har en flyttning tUl varit på tal. Eftersom Örebroanses ha bra utbUdningsbetingelser yrkas i motionen 1973:2038 avslag påpropositionen i den del som avser förläggningen av AKS. Motionärerna hemstäUeratt i stället beslutar om en förläggning av AKS tiU . Vid de överväganden som lett tUl valet av somförläggningsort för AKS har framför allt regionalpolitiska aspekter vägts in.Man har också pekat på möjUgheterna till en samordning av AKS med andra skolori . Utskottet finner för sin del inte anledning förorda en annan lösningoch avstyrker därför bifall tiU motionen 1973:2038. Yrkandet i motionen 1973:2074 att skallbemyndiga Kungl. Maj:t att fatta beslut i fråga om flyttning av AKS och LvSS ienUghet med vad som föreslagits i propositionen föranleder ingen erinran fränutskottets sida. När det gäller PKAS har valet stått mellan att föreslå enförläggning av skolan - och även pansarskolan (PS), som ligger iSkövde tiU eUer att behåUa PS i och även förlägga PKAS där.Motionen 1973:2075 tar fasta på detta och redovisar de skäl som talar för enförläggning av PKAS till . Motionärerna kan härvid åberopa fredsorganisationsutredningensom inte varit främmande för tanken att de bägge skolorna skulle kunna varaförlagda i . I likhet med utredningen anser utskottet att PKAS och PSom möjligt bör vara lokaliserade tiU samma pansarregemente. Därigenom skullelärare och utbUdningslokaler kunna utnyttjas mera rationeUt än om skolorna ärskilda åt. UtbUdningen skulle också bättre än nu kunna samordnas meUan deskilda utbildningsnivåerna. Utskottet anser övervägande skäl tala för enförläggning av PKAS tiU och tillstyrker alltså bifall tiU motionen1973:2075. Utskottet går så över tUl att behandla de ekonomiskakonsekvenserna av de föreslagna organisationsändringarna. Om P 1 läggs ner och dess värnpliktskontingent fördelas påandra förband (P 10 och I 1), ger detta enligt fredsorganisationsutredningensberäkningar en försvarsekonomisk besparing på ca 105 milj. kr. i nuvärde överen 20-ärsperiod. Behovet av investeringar i för S 1 beräknas uppgåtill ca 35 mUj. 1** 1973. för försvaret uppgår aUtså till ca 70 milj. kr. Kommunstyrelsen i har tiU utskottet överlämnat enpromemoria som upprättats inom kommunens planeringskontor och som tar uppfredsorganisationsutredningens beräkningar till kritisk granskning. Enligtpromemorian skulle en nedläggning av P 1 och omlokaUsering av S 1 tiU Enköpinginte innebära någon samhällsekonomisk vinst utan i stället ge upphov tillsamhällsekonomiska kostnader motsvarande ett sammanvägt belopp av minst 19 mUj.kr. 1 stället för en försvarsekonomisk rationaliseringsvinst om 70 mUj. kr.medför organisationsändringen enligt promemorian vidare en beräknad förlust på1 milj. kr. Planeringskontorets beräkningar har granskats inomförsvarsdepartementets planerings- och budgetsekretariat och resultatet avdenna granskning har redovisats inför utskottet. Den konstaterade skillnaden irationaliseringseffekt (71 milj. har sin grund i följande av departementetfrån början kända och övervägda förhållanden: - har presenterat sinkalkyl i löpande pris och den innehåUer därigenom en viss inflationsvinst ~25 milj. kr. Planeringskontoret bedömer att besparingarna faller ut senare ochkostnaderna tidigare än vad utredningen gör ~ 4 milj. kr. - har tUlgodoräknat kalky len bortfaU i hyresbetalningar vUka eljest belastar utgifts ramen. Planeringskontoret betraktar hyreskostnaden utifrån statsverkets horisont och anser inte bortfall av den vara någonbesparing ~ 20 milj. kr. har byggt sina värden på det material som den samlade expertisen tagit fram under utredningsarbetet. Planeringskontoret bygger sina värden i första hand på de värden chefen för armén i oUka sammanhang angett efter det att utredningen avslutat sitt arbete ~ 22 milj. kr. Det föreligger alltid storosäkerhet vid angivande av värden i en kalkyl som avser förhållanden långt frami tiden. Ingenting tyder emellertid på att några mer säkra och reaUstiskavärden kommit fram efter det att fredsorganisationsutredningen med sin samladeexpertis lade fram sina beräkningar. Försvarsdepartementets experter anser attutredningens värden därför bör gäUa som underlag för bedömning av de ekonomiskakonsekvenserna av att lägga ner P 1 och flytta SI. Förläggning av ett nytt förband till övre inland Försvaretsfredsorganisationsutredning fick i uppdrag att som ett led ilokaUserings- och arbetsmarknadspolitiken skyndsamt utreda förutsättnmgarna föratt förlägga ett nytt fredsförband till ort i övre inland.Utredningen skulle bedrivas i två etapper. I den första etappen skulle detekniskt-ekonomiska förutsättningarna klarläggas och lämpliga platserinventeras. I den andra etappen skuUe beräkningarna omsättas på en eller högst två alternativa platser. I direktiven angavs att det nya förbandet borde inriktaspä utbUdning av jagar-, gränsjägar- och fältjägarförband samt spaningsförband.Förbandet borde dimensioneras för grundutbUdning enligt tre alternativ,nämUgen 500, I 000 eller 1 500 värnpliktiga. Alla tre alternativen skullebelysas av utredningen. Resultatet av den första etappenhar utredningen redovisat i delbetänkandet (Ds Fö 1970:6)Förutsättningar för att förlägga ett nytt förband i norr, del 1. I betänkandet konstaterar utredningen inledningsvis attundersökningen rörande förläggning av ett förband tUl det inre av övreNorrland inte ligger helt i linje med utredningens ursprungliga direktiv.Utredningsresultatet är nämUgen avsett att utnyttjas som ett av utgångsvärdenavid lokaliserings- och arbetsmarknadspolitiska överväganden. Av den anledningenhar utredningen utgått från att investeringskostnaderna för det nya förbandetkommer att bestridas utanför den militära utgiftsramen. Utredningen anser vidare att direktiven innebär att endastförhåUandena i och bör studeras, varvid de orteri det inre av dessa län som redan nu är centralorter för större områden börbeaktas. I den ort dit förbandet förläggs bör enligt utredningenbl. a. nuvarande Serviceutbud utan omfattande kostnader kunna byggas ut ochkommunikationerna vara goda. Mot denna bakgrund har utredningen närmare undersöktorterna , , , , och . Vid bedömningen av vilken av nämnda orter som bör föreslåssom förläggningsort för det nya förbandet tiUmäter utredningen de mUitäraeffektivitetskraven stor betydelse. Vidare bör kasernetablissement samtövnings- och skjutfält ge goda utbildningsbetingelser. Arbetsmiljöns utformningbedömer utredningen också vara mycket viktig. Förbandet bör enligt utredningen inriktaspå att bli betraktat som ett elitförband och ges en förläggning och fritidsmUjösom är trivsam för anställda och VärnpUktiga. Utredningen bygger sina överväganden på underlag som harinhämtats från mUitära och civUa myndigheter, bl. a. från chefen för armén.Enligt arméchefens uppfattning kan endast alternativet med grundutbildning av500 värnpliktiga komma i fråga, om det nya förbandet skall upprättas som ettförband av jägartyp. Arméchefen har på anmodan av utredningen även undersöktförutsättningarna för att vid det nya förbandet grundut-bilda 1 000 resp. I 500värnpliktiga med inriktning pä skytteutbildning. Om förbandet inrättas meddenna utbUdningsinriktning, medför detta enligt arméchefens uppfattning attminst ett resp. minst två infanteriregementen i MeUansverige måste dras in.Utredningen finner för sin del att starka skäl talar för att förbandet mrättasför grundutbildning av 500 värnpliktiga. För detta alternativ talar bl. a. detänkbara lokaliseringsorternas invånarantal och möjligheter att erbjuda enfrån bl. social synpunkt godtagbar service och fritidsmiljö. Enligt utredningens beräkningar behövs sammanlagt 195 fastanställda vid ett förband för grundutbildning av 500 värnpUktiga. I de bådaandra altemativen med grundutbildning av 1 000 och I 500 värnpliktiga behövs enfast personal av 290 resp. 362 anställda. EnUgt utredningens uppfattning kan enfullgod rekrytering nås endast med det lägsta alternativet. Utredningen anseratt det vid ett sådant förband finns förutsättningar för att lokalt rekryteracivil personal och plutonsofficerare. Detta är enligt utredningen en avförutsättningarna för etablering-en av förbandet. EnUgt utredningen bör stor omsorg läggas vid utformningenav kasernetablissementet och mUjön i övrigt. I detta arbete bör personalorganisationernaoch kommunen medverka på ett tidigt stadium. Utredningen har studerat tUlgången pä mark i de undersöktaorterna. Av dessa anser utredningen från övningssynpunkt varaolämpligt som förläggningsort för det nya förbandet på grund av ogynnsammamark- och terrängförhållanden. Även och har enligt utredningenolämplig övningsterräng. På dessa orter uppstår också merkostnader för att anläggavägar inom tänkbara övningsområden. , och ärenligt utredningen lämpliga från övningssynpunkt. MarkförhåUandena i Arvidsjauroch är mest gynnsamma och sinsemellan ungefär likvärdiga.Övningsområdet i har dock större utveckUngsmöjligheter. Utredningenframhåller vidare att domänverket anser att skogsvärdet i är högre äni . Vid sin bedömrung av kommunikationerna i de undersöktaorterna finner utredningen att samtliga har möjUghet till järnvägstransporterför materiel och personal. Däremot finns flygfält endast i anslutning tillLycksele. Detta har dock otillräckUg kapacitet för de persontransporter medflyg som enligt utredningens uppfattning är en förutsättning för att lokaliseraett förband till det inre av . Övriga orter saknar flygfält, varför enförläggning av förbandet till någon av dessa innebär att ett helt nytt flygfältmåste anläggas. Från lokaliseringssynpunkt anser utredningen att ,, och har bättre förutsättningar att inrymma detnya förbandet än och . De flesta remissinstanserna delar utredningens uppfattningatt , och är de orter som i första hand börkomma i fråga för lokalisering av det nya förbandet. Överbefälhavaren, chefenför armén, och i förordarArvidsjaur av de tre orterna. , , länsstyrelsenoch länsarkitekten i och sammanlägg-ningsdelegerade förLycksele kommunblock anser att en lokalisering till är att föredra. De mUitära myndigheterna ställer sig dock i huvudsaknegativa till att förlägga ett nytt fredsförband tUl övre inland. Omett nytt förband skall sättas upp i bör detta enligt överbefälhavarens uppfattning förläggas inom försvarsområde. Han utgårockså från att investeringskostnaderna för förbandet kommer att bestridasutanför den mUitära utgiftsramen. Flertalet civila myndigheter understryker attett nytt förband kommer att inverka positivt på sysselsättningen i den berördaorten. Beträffande förbandets storlek anser flertalet remissinstanser att ettförband för grundutbildning av 500 värnpUktiga är det mest fördelaktigaalternativet. i bedömer dock att ett förband iLycksele med hänsyn tUl ortens offentUga och enskUda service utan svårighetskuUe kunna ta emot en utbildningskontingent på 1 000 värnpliktiga . Chefen för armén, domänverket och Försvarsverkens civilapersonals förbund (FCPF) anser att goda bostäder och skolor är en förutsättningför en god rekrytering. I flera remissvar understryks vidare att det för entUlräcklig rekrytering är nödvändigt att skapa sysselsättningsmöjligheter ocksåför de anstäUdas familjemedlemmar. Chefen för armén framhåller i dettasammanhang att utredningen inte har visat hur man skaU uppnå de kravutredningen uppställt för en fullgod rekrytering. Inga erinringar har gjorts mot utredningens synpunkter påkaserneta-blissementets utformning. Sedan utredningen redovisatresultatet av första etappen av sin utredning om fömtsättningarna för attförlägga ett nytt förband till övre inland, fick den i uppdrag attinrikta utredningsarbetets andra etapp på en förläggning av det nya förbandettill . Särskild vikt skuUe läggas vid att studera och kostnadsberäknabehovet av åtgärder för att skapa en god arbets- och fritidsmiljö för fastanstäUda och värnpUktiga. Resultatet av den andra etappen har utredningen våren 1971redovisat i delbetänkandet (Ds Fö 1971:1) Förutsättningar för att förlägga ettnytt förband i norr, del 2. Utredningen har som utgångspunkt för denna etapphaft mUitära effektivitetskrav, återverkningarna av det nya förbandet påfredsoganisationen, arbets- och fritidsmiljön för anställda och värnpUktiga,behovet av anställd personal samt samhäUs-stmkturen i . Även i denna etapp har underlag inhämtats från mUitära ochcivila myndigheter. Utredningen har sålunda bl. a. anmodat chefen för armén attutreda om annan utbildning än för jagar- och skytteförband skulle vara lämpligför det nya förbandet. Arméchefen har med anledning därav redovisat studier omatt alternativt förlägga ett trängförband eller ett ingenjörförband tiUArvidsjaur. Det förstnämnda alternativet innebär att T 3 flyttas från SoUefteåtill och att I 3 i läggs ner. Det andra alternativetinnefattar en flyttning av 3 i tUl . Enligt utredningens uppfattning bör emellertidendast etablering av ett nytt jägarförband komma i fråga. Redan under den första etappen av utredningsarbetet komutredningen fram till att förbandet skulle byggas upp för enutbUdningskapacitet av omkring 500 värnpUktiga under grundutbildning.Utredningen anser emellertid att även ett förband med 650 värnpliktiga kangodtas. Med en UtbUdningskontingent av denna storlek kommer det nya förbandetatt omfatta de nuvarande grundutbUdningskontingenterna för fältjägar- ochjägarförband vid I 5 i och K 4 i . Om den utbildning som bedrivs vid K 4 flyttas över tilldet nya förbandet i , bör detta enligt utredningen behålla K4:s namnoch förbandstraditioner. Utredningen har beräknat att det vid ett förband av dennastorlek behövs sammanlagt 196 anstäUda. TiU dessa kommer behov av civilpersonal på deltid för lokalvård samt för marketenteri och fritidslokaler.Antalet arbetstillfällen för civil personal beräknas till sammanlagt ca 80. Om förbandet får den utformning som utredningen harförordat, räknar utredningen med att I 5 och I 20 i skall tillföras minst330350 värnpliktiga från andra förband. Detta tillskott bör enligtutredningens uppfattning lämpUgen ske genom att föra överutbUdnings-kontingenten från ett förband som därvid dras in. Utredningen harfunnit det möjligt att studera endast begränsade fredsorganisatoriska följdverkningar.Den anser dock att det vid de fortsatta studierna av arméns framtidaorganisation går att på ett godtagbart sätt passa in upprättandet av det nyaförbandet även om åtgärden inte ligger helt i linje med en rationell utbUdningsorganisation. En viktig, kanske avgörande förutsättning för lokaliseringav det nya förbandet är enligt utredningen en fullgod rekrytering av fastanställd personal. Enligt utredningens mening bör det finnas godaförutsättningar att rekrytera civU personal inom regionen. Med hänsyn till denrådande bristen pä plutonsofficerare inom armén har utredningen undersökt, omdet finns andra rekryteringsvägar än de normala som kan ge ett extra tillskotttill denna officerskategori. Flera alternativ för en sådan utbUdning harundersökts. Utredningen anser det motiverat att redan innan förbandet sätts upppå försök utbilda lokalt rekryterade instruk-törsaspiranter i , ävenom detta inte medför några direkta kostnadsbesparingar.