bet · FW01KU11 · 1973-12-31 00:00:00 — Departementschefenunderstryker emellertid därvid angelägenheten av att frågan inte tas upp heltisolerat utan att eventuella förslag kan ske mot bakgrund av en samladbedömning av effekterna av systemet med produktionsbidrag. Med hänsyn till vad sålunda anförts är det enligtutskottets mening inte påkallat att nu tar något ytterligareinitiativ i de frågor om tillämpningen av 17 § som aktualiserats i motionen1973:370. Motionen 1973:370 tar även upp vissa andra frågor omtilläggsdirektiv till pressutredning. Sålunda begärs att skattefrågorinte skall undantas och att utredningen skall lägga fram förslag till generellastödåtgärder. Motiveringen ansluter också till det yrkande om tilläggsdirektivsom framställts i motionen 1973:237 av herrar () och Enligt detta bör utredningen dessutom få tilluppgift att lägga fram förslag som begränsar den enligt motionärerna nu rådandediskrimineringen av vissa veckotidningar. Direktiven pressutredning tillgodoser deönskemål som utskottet och uttalade . Därvid framhölls sålundabl. a. att utredningen bör kunna förutsättningslöst pröva olika former av stödoch att en huvuduppgift för utredningen i denna del blir att övervägautformningen av reglerna för det nuvarande presstödet. Utskottet vidhållerdenna ståndpunkt. Utskottet kan därför inte tillstyrka att utredningen bindstill att framlägga förslag till generella stödformer. Att skattefrågor harundantagits från utredningens uppdrag är enligt utskottets meningändamålsenligt och gör det möjligt för utredningen att koncentrera sitt arbetetill stödfrågoma. Utskottet är därför inte berett att förorda en ändring idetta hänseende. Vad slutUgen gäller de i motionen 1973:237 upptagna frågornaom utkommande publikationer, vill utskottet erinra om attpressutredningens uppdrag omfattar även denna typ av publikationer. Ett bidragtill motionen 1973:237 skulle innebära en bindning av utredningens arbete. Motden angivna bakgrunden avstyrker utskottet motionen 1973:237. Motionerna 1973:547 av herrar Wirmark (fp) och Cariström(fp) samt 1973:962 av m. fl. (fp) tar upp ett annat problemkomplex,som också var aktuellt 1972. I den förra motionen begärs sådana preciseringarav stödreglerna att produktionsbidrag kan utgå fr. o. m. 1973 för tidningar påannat språk än svenska. I den senare motionen begärs att dagstidning skallkunna få ersättning ur presstödsfonden för nyhetsartiklar och notiser påfrämmande språk. Utskottet kan för sin del ansluta sig till uppfattningenatt produktionsbidrag i princip bör kunna utgå även för tidning som utkommerpå annat språk än svenska om den i övrigt uppfyller förusättningarna härför.Utskottet framhöll att pressutredningen, mot bakgrund av det storaantalet invandrare i landet och vikten av att tillgodose också deras behov avinformation m. m., även kunde behöva överväga de särskilda pressfrågor somdärvid aktualiseras. Med hänsyn härtill och de för utredningen utfärdadedirektiven kan det antas att pressutredning som ett led i sitt arbetekommer att ta upp den i motionen 1973:547 aktualiserade frågan. Utredningen kanockså komma in på sådana frågor som berörs i motionen 1973:962. Utskottet villi sammanhanget även erinra om att det pågår utredningsarbeteinom såväl invandrarutredningen som avbetydelse för de frågor som aktualiserats i nu förevarande motioner. Med hänsyntill det anförda finner utskottet inte erforderligt att nu tar ettsärskilt initiativ i denna del och avstyrker därför motionerna 1973:547 och1973:962. 1 motionen 1973:63 av m. fl. (vpk) begärsslutligen utredning och förslag om presstöd till handikapporganisationerstidskrifter. Även denna fråga faller Inom ramen för uppdraget åt 1972 årspressutredning och bör enligt utskottets mening inte utbrytas till särskild Utskottet avstyrker därför motionen 1973:63. De i statsverkspropositionen föreslagna anslagen tillproduktionsbidrag för dagstidningar, samdistributionsrabatt för dagstidningaroch pressens lånefond har inte föranlett några motionsyrkanden. Anslaget församdistributionsrabatt föreslås höjt med . i förhållande tillinnevarande budgetår. I övrigt föreslås oförändrade anslagsbelopp. Med hänsyn till vad sålunda anförtshemställer utskottet att a) 1973:63, b) 1973:237, c) 1973:370, d) 1973:547, e) 1973:962. 2. tillProduktionsbidrag för dagstidningar för /74 under sjundehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 3. tillSamdistributionsrabatt för dagstidningar för /74 under sjundehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 4. till Pressenslånefond för /74 under sjunde huvudtiteln anvisar ettinvesteringsanslag av . Närvarande: herrar i (s), iLuttra* (c). * (s), (), herrar (), * (fp),i (s), i (c), * (s), iMalmö (m), i (s), Schött (m), (), Wictorsson (s) ochOlsson i (s). * Ej närvarande vid justeringen. 1) av herrar och (båda fp) vilka anfört: På åtminstone fem sätt i fråga omstöd och skatt gör man skillnad mellan olika periodiska skrifter som utkommeren gång . Motionen 1973:237 beskriver läget så här: "1) behöver inte betala moms.Andra veckotidningar måste betala moms. 2) Vissaveckotidningar betalar i annonsskatt på reklamintäkter över 3miljoner kronor . De kommer i regel inte upp till detta belopp ochbehöver således inte betala annonsskatt. Andra veckotidningar måste betala 10procent i annonsskatt. De har ofta reklamintäkter per åroch drabbas alltså av denna skatt. 3) Vissaveckotidningar har rätt till fördelaktiga lån ur pressens lånefond. Andraveckotidningar har inte denna rätt. 4) Vissaveckotidningar får produktionsstöd på . Andraveckotidningar har inte rätt till sådant stöd. 5) Vissaveckotidningar får del av den statliga annonseringen i form av s. k. samhällsinformation.Andra veckotidningar får inte del av sådana annonser . Motionen 1973:237 visar att det är tveksamt om en sådansystematisk diskriminering respektive privilegiering är förenlig medtryckfrihetsförordningen. Det är också av andra skäl olämpligt att göra såstora skillnader mellan olika slags veckotidningar. Det är beklagligt att 1972års pressutredning inte fått som en av sina uppgifter att föreslå en merenhetlig behandling. Vi anser därför att utskottets hemställan under punkten 1b bort ha följande lydelse att med bifall tillmotionen 1973:237 hos Kungl. Maj:t anhåller om tilläggsdirektiv till 1972 årspressutredning så att denna utredning också får till uppgift att lägga framförslag som begränsar den nuvarande diskrimineringen av vissa veckotidningar. 2) av herrar (), iMalmö (m), Schött (m) och () vilka anfört: I motionen 1973:370 av . redogörs för den liberala synen på pressen: försvaga inte de tidningarsom bär sig, stärk den press, som behöver stöd. Utan vitala tidningar får viinte en vital demokrati. Därför har och moderata samlingspartiethela tiden avvisat tanken på annonsskatt och varit anhängare av ett effektivtoch rättvist presstöd. Tyvärr infördes både annonsskatten och de nuvarandereglerna för produktionsbidrag utan någon som helst utredning. Därför harpresstödet fått en konstruktion som delvis är orättvis. 1 vissa fall får en s.k. andratidning medan den obetydligt större s. k. förstatidningeninte får någonting alls. Främst i , och har sådana fallaktualiserats. Riksdagsmajoriteten beslöt införa en rätt förpresstödsnämnden att i sådana lägen utbetala "reducerade bidrag" pågrunder som inte närmare redovisades. Men ännu har inget sådant reduceratbidrag utbetalats. Skulle regeln användas är det uppenbart att den ger stortutrymme för allsköns godtycke. Därför bör pressutredningsnabbt föreslå en provisorisk ändring av presstödskungörelsen så att åretshöstriksdag kan besluta om mer rättvisa bidragsregler än . Tänkbarakonstruktioner nämns i motionen 1973:370. bör också med förtur behandla situationenför de s. k. förstatidningar som har att konkurrera med närliggandestorstadstidningar, vilka i vissa fall dessutom får produktionsbidrag. Imotionen 1973:370 påvisas att de nuvarande reglerna är otillfredsställande. Det är vidare orimhgt att pressutredningen, enligt direktiven,inte skall behandla skattefrågor. En rad problem som berör t. ex. annons- ochreklamskatten är utomordentligt viktiga för pressens ekonomi och borde ha fåttgranskas av utredningen. Direktiven borde också, enligt vår mening, ha givitutredningen till uppgift att lägga fram förslag till generella stödformer somskulle kunna förbättra tidningarnas läge. Exempel på sådana åtgärder nämns imotionen 1973:370. Tilläggsdirektiv till pressutredning är såledesytterst angelägna. Vi anser att utskottets hemställan underpunkten 1 c bortha följande lydelse att med bifall tillmotionen 1973:370 hemställer hos Kungl. Maj:t om tilläggsdirektiv till 1972 årspressutredning så att 1) skattefrågor inte undantas frånutredningsområdet, att för slag till generella stödåtgärder läggs fram samt att också hänsyn i övrigt tas till de problem som berörs i motiveringen i motionen, 2) de i motionenangivna problemen for lokala tidningar som hotas av närliggandestorstadstidningar tas upp med förtur, 3) utredningenunder lägger fram förslag till provisorisk ändring avpresstödskungörelsen, så att regeringen till årets höstriksdag kan föreslåriksdagen förändring av bidragsreglerna för att uppnå ökad rättvisa i de falldär förstatidningen endast har en obetydligt större total upplaga än andratidningen. 3) av herrar (), iMalmö (m), Schött (m) och (), vilka anfört: har i ett parår diskriminerat en tidning som betyder mycket för balterna i . EestiPäevaleht () utkommer med enTS-kontrollerad upplaga på drygt 2 500 exemplar, / motsats till en radtidningar som utkommer en gång har den förvägrats produktionsbidrag.Vid en utfrågning inom med ordföranden ipresstödsnämnden, regeringsrådet , framgick det att ett av de skälsom anförts inom presstödsnämndens majoritet mot att bevilja Estniska Dagbladetproduktionsbidrag är att den inte är skriven på svenska och därför inte kundebetraktas som en allmän nyhetstidning. Behandlingen av Estniska Dagbladetär en upprörande kulturell diskriminering. Det är anmärkningsvärt attregeringen genom statsrådet ställt sig bakom denna hållning; ocksådetta framkom vid utfrågningen med regeringsrådet . behandling av motionen 1973:547 av herrar Wirmark ochCarlström bekräftades i sak motionens uppgifter angående skälen till avslag påEstniska ansökan om produktionsbidrag. Det är synnerligen beklagligtatt utskottets majoritet, trots detta vägrat föreslå ett uttalande avinnebörden att produktionsbidrag fr. o. m. detta år kan utgå också tilltidningar som utkommer på annat språk än svenska. Denna fråga får betydelse inte enbart för balterna iSverige. Den kan längre fram påverka möjligheten till bidrag till RuotsinSuomalainen -organ för i . börse till att presstödsnämnden inte fortsätter att diskriminera tidningar somutkommer i utan att vara skrivna på svenska. Vi anser att utskottets hemställan under punkten I d bortha följande lydelse alt med bifall tillmotionen 1973:547 i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om sådanapreciseringar av reglerna för statligt stöd till dagstidningar attproduktionsbidrag för tidningar på annat språk än svenska kan utgå fr. o. m,innevarande år.