bet · FW01TU18 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:t i uppdrag att låta omarbeta dels kommerskollegiekungörelse (1953 :A 2 med ändringar) dels kungörelse (1970:A4) så att samstämmighet med nutida sociala värderingar på detta område uppnåsockså för alla ombordanställda. för mindre fartyg () I rubr angelägenhet vill vi åberopaSjöfartsverkets skrivelse Dnr 31. 312.01 1123 av i är. Särskiltvad som anföres under rubrikerna "Förhållandet mellan skeppsmätningsregleroch bostadsbestämmelser" och "Bostadsfrågans internationellabehandling" vill vi på det allvarligaste rekommendera göres till föremålför en djupgående analys. Problemet är i detta fall inte endast att beredasjöfarande svenska medborgare en bättre bostadsmiljö, utan problemet är attdenna miljö skall beredas i konkurrens med fartyg som lyder under utländskaadministrationer, vilka inte ens är beredda att ratificera de konventioner somSverige för länge sedan frångått som föråldrade. Svenskbostadsstandard ligger långt före de konventioner, vilka våra grannländer och konkurrenter i övrigt ännu ej tillämpar.Detta måste utgöra en tankeställare vid beh.andhng av förslag om ytterligarehöjning av svensk bostadsstandard. Utöver den konsekvensen, att svenska fartyg får ett ytterligarehöjt kostnadsläge, kommer svenska redare att definitivt avskäras från deninternationella second hand marknaden. Sjöfart är inte endast superfartyg. Deflesta arbetstillfällena finner man i de mindre fartygen. Sjöfart är inteheller endast extrema linjefartyg och passagerare- och trailerfärjor. Det är ursysselsättningssynpunkt till övervägande delen trampfart, transporter avmassgods. Tillhandahåller inte svenska redare sådana transporttjänster, såkommer våra grannar med nöje att stå till tjänst. Det råder fri internationellkonkurrens på fraktmarknaden och utan tillstånd äger danska, norska, brittiskaoch holländska fartyg rätt att bedriva kustfart på dock med deninskränkningen att de ej får lov att föra inrikes laster till och från inlandsfarvatten. Vi har hka lite som något att invända motatt gamla föreskrifter utmönstras, men moderniseringen av desamma måste ske isamarbete med de stora sjöfartsnationerna. har fyra gånger så stor flottasom både i antal fartyg och tonnage. har något mindre tonnagemen har nästan exakt dubbelt så många fartyg. Danskarnas flotta växer snabbttack vara finansieringsmöjligheterna och ett rimligt kostnadsläge i landet. Med hänvisning till det ovan anförda, anhåller vi attRiksdagens måtte allvarligt analysera frågan inte endast ursvensk bostadsmiljösynpunkt och då med vederbörligt hänsynstagande till attsjömannen numera tillbringar en stor del av året i land på intjänt semester ochkompensationsledighet (vederlag) utan även med hänsyn till att svenskbostadsstandard redan Ugger åtskilligt före vad övriga administrationerföreskriver. Vi vill även starkt framhålla, att det är avsevärt mycket svårareatt arrangera stora bostäder på mindre fartyg. Den i och för sig väl-motiveradesynpunkten, att en gammal matros bör ha rätt till lika god bostad som ennybliven tredjestyrman, är inte så uttalad i de mindre fartygen, alldenstundpersonalen i manskapsbefattningar som regel inte grånar i tjänsten i dessafartyg. Man börjar gärna i mindre båtar men söker sig sedan till de större. Detges dock många undantag där motormän och matroser stannar på korta hemmatradertills de lämnar sjölivet, men dä ligger själva traden som motivering för att destannar. Dessa fartyg kan inte bära större bostadspälagor än sina utländskakonkurrenter. Vi anhåller att det måtte få anstå med ytterligare krav påbostadsstandarden intill dess man kan uppnå internationella överenskommelserom att densamma skall höjas för nytillkommande fartyg.