bet · FW01UbU28 · 1973-12-31 00:00:00 — UtbUdningsutskottetsbetänkande nr 1973 UbU 1973:28 betänkande i anledning avpropositionen 1973: 76 angående samhällsinsatser på läromedelsområdet jämte motioner. I propositionen 1973: 76 har Kungl.Maj:t () föreslagit att 1. godkänna vadsom i propositionen förordats beträffande riktlinjer för samhällsinsatser påläromedelsområdet, 2. godkänna deriktlinjer för central granskning av och information om läromedel som angetts ipropositionen, 3. godkänna att encentral myndighet för läromedelsinformation med de uppgifter som angetts ipropositionen inrättas , 4. besluta attstatens läroboksnämnd skall upphöra vid utgången av , 5. besluta attlänscentralerna för pedagogiska hjälpmedel vid länsskolnämnderna skallavvecklas vid utgången av , 6. godkänna deriktlinjer för tillhandahållande av fria läromedel åt elever i somangetts i propositionen, 7. medge attförslagsanslaget Bidrag till driften av grundskolor m. m. under åttondehuvudtiteln får tas i anspråk under /74 för produktionsstödavseende läromedel. I propositionen behandlassamhälleliga insatser på läromedelsområdet på grundval avläromedelsutredningens betänkande Samhällsinsatser på läromedelsområdet (SOU1971:91). Vidare behandlas frågan om former för tillhandahållande av frialäromedel. Enligt propositionen präglas vissa områden inomskolväsendet av en överproduktion av läromedel. Inom andra områden föreliggeren bristsituation. Ytterligare produktionsstöd för att främja tillkomst av liiromedel inom bristområden föreslås för /74. En försöksverksamhet med anbudsförfarande föreslås, varssyfte skall vara dels att försöka minska antalet parallella läromedel, dels attförsöka få fram goda läromedel till låga priser. ()föreslås svara för verksamheten med anbudsförfarande. I propositionen läggs fram förslag om pedagogiskgranskning av läromedel. Läromedelsforskningen bör liksom bedrivasvid de peda- UbU 1973: 28 2 gogiskaoch psykologiska institutionerna vid universitet och högskolor. Utprövning ochpraktisk prövning av läromedel är former för pedagogisk granskning. SÖ ochskolstyrelserna bör bl. a, utöva tillsyn över denna verksamhet. Nuvarandesystem med centralt förval av läromedel bör med vissa undantag upphöra.Obligatorisk objektivitetsgranskning av centrala läromedel isamhällsorienterande ämnen föreslås. Objektivitetsgranskningen bör handhas av enläromedelsnämnd inom SÖ, vilken bör inrättas . Den föreslagnanämnden bör på eget initiativ eller efter anmälan kunna objektivitetsgranskaäven andra centrala läromedel. föreslås upphöra den 30juni 1974. Detbör ankomma på de lokala skolstyrelserna att liksom nu besluta om vilkaläromedel som skall antas för användning i undervisningen. För att ge bättreinformation om läromedlen åt konsumenterna föreslås att ett centraltläromedelsregister byggs upp. Detta register bör administreras av ettfristående statligt organ. Detta organ, som bör inrättas , böräven handha frågor som rör fördelning av produktionsstödet. Länscentralernaför pedagogiska hjälpmedel föreslås upphöra . Det bör ankommapå kommunerna att bestämma formerna för den lokala läromedelsorganisationen. Ipropositionen föreslås i vad gäller tillhandahållande av fria läromedel föreleverna i att det bör ankomma på den kommunala skolstyrelsen attinom i propositionen angivna ramar ta ställning till vilka läromedel elevernabör få som gåva. Eleverna föreslås få som egna exemplar minst ett centraltläromedel per ämne, vilket ger en allmän överblick av det huvudsakligakursinnehållet i ämnet. Undantag bör enligt propositionen dock kunna göras föri första hand musik, teckning, slöjd och gymnastik. Dessa regler föreslås gällafr. o. m. . Ianledning av propositionen 1973: 76 har väckts följande motioner: 1973: 1837 av () och ()vari hemställs att beslutar att musik, teckning, slöjd och gymnastikjämställs med övriga ämnen i fråga om utdelningen av fria läromedel, 1973: 1868 av m. fl. (m) varihemställs att som sin mening uttalar 1. att vidobjektivitetsgranskningen av läromedel för lågstadiet speciell hänsyn tas tillvad elevernas mognadsgrad medger av allsidig belysning, 2. att objektivitetsgranskningskall kunna företas av alla läromedel, 3. att skolprogramunderkastas objektivitetsgranskning på samma satt som övriga läromedel. UbU1973: 28 3 4. att även de läromedel som ickegodkänns vid granskning införs i det centrala register som föreslås bliinrättat, 5. att styrelsen för det organ somskall svara för det centrala läromedelsregistret och för administration avproduktionsstödet får företrädare också för lärare och målsmän, 6. att eleverna som gåva erhållerminst ett centralt läromedel i varje ämne utom gymnastik, 7. att vid såväl utprövning sompraktisk prövning av ett läromedel särskild betydelse läggs vid dessinlärningsförmåga, 8. att försöksverksamheten medanbudsförfarande i första hand inriktas på sådana läromedel som det råderbrist på, 9. att formerna förförsöksverksamheten med anbudsförfarande utreds på nytt, 1973: 1869 av herrar () och iBarkarby (s) vari hemställs att beslutar godkänna riktlinjerna ipropositionen 1973: 76 för tillhandahållande av fria läromedel åt elever igrundskolan med den ändringen att det i propositionen angivna undantaget för ämnenamusik, teckning, slöjd och gymnastik utgår, 1973: 1870 av () och () vari hemställs att som sin mening ger Kungl. Maj:t till kännavad i motionen anförts om lån av läromedel, 1973: 1902 av m. fl. (s) vari hemställsatt som sin mening uttalar 1. att läromedelsnämnden får iuppdrag att granska läromedlen även från könsrollssynpunkt, 2. att denna granskning skallomfatta läromedlen i samtliga läroämnen och vara obligatorisk i fråga om de s.k. centrala läromedlen, 3. att i läromedelsnämnden skallingå sakkunniga i könsrollsfrågor, 1973: 1903 av m. fl. (vpk) varihemställs att rik.s-dagen beslutar 1. att med avslag på propositionen1973: 76 punkten 1 hos regeringen hemställa om skyndsam utredning rörandeformerna för statlig produktion av läromedel i enlighet med vad som i motionenanförts, 2. att med avslag på propositionen1973: 76 punkten 2 som sin mening uttala att läromedelsgranskningen bör skeunder medverkan av lärare, elever och folkliga organisationer i enlighet medmotionens förslag, 3. att med avslag på propositionen1973: 76 punkten 5 uttala att avvecklingen av länscentralerna för pedagogiskahjälpmedel skall anstå i avvaktan på att kommunerna bygger upp erforderligorganisation på detta område, 1973: 1904 av m. fl. (fp, c, m) varihemställs att beslutar UbU1973: 28 4 1. att avvecklingen avlänscentralerna för pedagogiska hjälpmedel (LPH) ej skall genomföras tidigareän andra i propositionen 1973: 76 föreslagna ändringar, dvs. 2. att uppdra åt skolöverstyrelsenatt i samarbete med länsskolnämnderna utarbeta och utfärda anvisningar förtillvaratagande och nyttiggörande av de resurser som f. n. finns samlade pålänscentralerna för pedagogiska hjälpmedel, 1973: 1905 av i m. (c) vari hemställs att beslutar 1. att eleverna som gåva bör fåläromedel förutom i vad som i propositionen 1973: 76 förordas också i ämnenateckning och musik, 2. att trycktautbildningsmaterial underställs samma objektivitets- och faktagranskning somövrigt undervisningsmaterial, 3. att ge Kungl. Maj:t till kännavad som i motionen anförts beträffande bibehållandet av länsskolnämndernaspedagogiska hjälpmedelscentraler, 4. att ge Kungl. Maj:t till kännavad som i motionen anförts beträffande anbudsförfarande, 5. att uttala att de statligaläromedelsföretagen bör vara prispressande, 6. att ge Kungl. Maj:t till kännavad som i motionen anförts beträffande nödvändigheten av att hålla kommunernainformerade om den tekniska utvecklingen på läromedelsområdet, 1973: 1906 av i (fp) varihemställs att beslutar att musik, teckning, slöjd och gymnastikjämställs med övriga ämnen i fråga om utdelningen av fria läromedel, 1973: 1907 av m. fl. (fp) varihemställs att beslutar 1. att uttala att utveckling ochproduktion av läromedel bör ske i fri konkurrens på lika villkor mellanenskilda, kooperativa och statliga förlag, 2. att elever i skallerhålla minst ett centralt läromedel i de ämnen där läroböcker förekommer, dvs.även i ämnen som teckning och musik, 3. att avslå förslaget omförsöksverksamhet med anbudsförfarande för utveckling och produktion avläromedel, 4. att förhandsgranskningen avobjektiviteten i centrala läromedel i samhällsvetenskapliga ämnen tills vidareskall gälla , 5. att organisationskommittén isamverkan med radionämndsutred-ningen skall utreda frågan omobjektivitetsgranskningen av utbildningsprogram i radio och TV, 6. att verksamheten med centraltläromedelsregister inskränks till att gälla en försöksperiod omfattande tre åroch tre ämnen. 7. att avvecklingen avlänscentralerna för pedagogiska hjälpmedel senareläggs, 8. att organisationskommitténskall framlägga förslag om lämplig tidpunkt, 9. att de nya bestämmelserna omfria läromedel skall träda i kraft . I betänkandet behandlar utskottet även följandeunder den allmänna motionstiden väckta motioner: 1973: 1296 av i Lane-Herrestad m. (c) vari hemställs att för Kungl. Maj:t ger till känna vad som imotionen anförts beträffande målsättning och inriktning av läromedelsframställningen, 1973: 1328 av () och iStaffanstorp (c) vari hemställs att hemställer hos Kungl. Maj:t om enskyndsam omarbetning av bestämmelserna i 27 § skolstadgan om tillgång till läromedeli med beaktande av vad som anförts i motionen, 1973: 1334 av i (fp) varihemställs att hos Kungl. 1. som sin mening framhåller atturvalet av böcker till skolbiblioteken bör ske i läroplanens anda och attlämpliga urvalskriterier bör diskuteras och fastställas med dennautgångspunkt, 2. anhåller att synpunkterna under1 av Kungl. Maj:t som en rekommendation förs vidare till vederbörandehuvudmän. God tillgång på ändamålsenliga läromedelunderlättar för eleverna att tillgodogöra sig undervisningen och förbättrarsålunda väsentligen lärarens möjligheter att nå en god effekt av sitt arbete.Utveckling och produktion av bra läromedel måste därför anses vara av stortsamhällsintresse och ingår också som ett mycket väsentligt led i omdaningen avvårt utbildningsväsende. har detta intresse tagit sig uttryck ibl. a. bildandet av och genom attstatsmakterna anslagit successivt ökade resurser till pedagogiskt forsknings- ochutvecklingsarbete. Kommunernas intresse i frågan är betingat inte minst av attde såsom huvudmän för i första hand och gymnasieskolan är deojämförligt största avnämarna av läromedel. Pågrundval av läromedelsutredningens betänkande Samhällsinsatser påläromedelsområdet (SOU 1973:91) behandlas i den förevarande propositionen 1973: 76 frågan om ökade samhällsinsatser på lärome- UbU 1973: 28 6 delsområdet.Förslagen avser grundskola, specialskola, nomadskola, privatskola som avses iprivatskolstadgan, gymnasieskola samt och statlig vuxenutbildning.Vidare behandlas frågan om formerna för tillhandahållande av fria läromedel åtelev vid . Samhällsinsatser i fråga om läromedelsproduktionen Enligt sina direktiv har läromedelsutredningen somen huvudfråga haft att överväga ökade samhälleliga insatser när det gällerläromedelsproduktionen. För att få underlag för sina ställningstaganden harläromedelsutredningen gjort en analys av läromedelsmarknaden. Utredningenslår fast att samhället omöjligen kan täcka hela behovet av läromedel genomegen produktion då skolorna i växande utsträckning använder material som inteproduceras som läromedel, t. ex. pocketböcker och tidningar. Många apparatersom skolorna utnyttjar i sin undervisning produceras väsentligen för andraanvändningsområden. I dagens situation med ett stort antal olika slagsläromedel och en på ett stort antal företag och branscher splittradläromedelsmarknad är enligt utredningens uppfattning ett samhällsövertagandeav läromedelsproduktionen inte möjligt. Maj:t delar utredningensuppfattning att samhäUet inte bör ta över produktionen av läromedel.Departementschefen understryker betydelsen av ett fortsatt statligt engagemangi läromedelsproduktionen liksom andra åtgärder för att bl. a. främja lägrepriser på de aktuella produkterna. Imotionen 1973: 1903 framförs ett yrkande som syftar till en väsentlig ökningav antalet samhällsägda läromedelsföretag. Motionärerna önskar att det uppdrasåt sakkunniga att snabbutreda frågan om förstatligande av de dominerandeläromedelsföretagen m. m. Ett statligt läromedelsmonopol är enhgt motionen1973: 1907 inte ett alternativ som garanterar att de samhälleliga kraven påläromedlen uppfylls. Enligt motionärernas mening innebär en monopoliseradläromedelsmarknad risk för styrning och likriktning och leder lätt tillminskad valfrihet i undervisningssituationen. Det hemställs att uttalaratt utveckling och produktion av läromedel bör ske i fri konkurrens på likavillkor mellan enskilda, kooperativa och statliga företag. Även i motionen1973: 1905 framhåller man att uppkomsten av monopolistiska produktionsformermåste förhindras. I denna del utmynnar motionen i förslag om att somsin mening skall ge till känna att de statliga läromedelsföretagen bör varaprispressande. Med anledning av ifrågavarande tre motionsyrkanden får utskottetanföra följande. (Utbildningsförlaget), som bildades alltså då läromedelsutredningens arbete pågick genomsammanslagning av förlagsverksamhet (SÖ-förlaget) ochBokförlaget , ägdes t. o. m. utgången avnovember månad 1972 av . ochstaten (genom Allmänna förlaget). Utbildningsförlaget förvärvade AB CWKGleerup Bokförlag jämte C, E, , Genomförvärvet erhölls ej endast ökad andel av läroboksmarknaden i vad avsergrundskolan och gymnasieskolan utan även beträffande universitet och högskolordär utbildningsförlaget tidigare ej haft någon försäljning. Per den 1 december1972 har Allmänna förlaget förvärvat kommunförbundets och aktier i utbildningsförlaget. Isyfte att belysa läromedelsmarknadens omfattning har läromedelsutredningenredovisat uppskattningar av dels konsumtionen av läromedel, delsläromedelsmarknadens storlek på producentsidan. Årskostnaden för inköp avläromedel har uppskattats till storleksordningen 600 700 milj. kr. Ipropositionen redovisas att statens pris- och kartellnämnd (SPK) studeratläromedelsinköpen i sju kommuner. SPK fann att dessa kommuner under år 1967köpt läromedel från omkring 650 olika leverantörer. Vid läromedelssektionenhos () finns ett adressregister över sådana företag somuppgett sig vara leverantörer av läromedel. I detta fanns 700 företag upptagnahösten 1971. Maj:ts uppfattning att samhället inte kan ta över produktionen avläromedel och avstyrker sålunda motionen 1973: 1903 i denna del. En konsekvensav detta ställningstagande måste bli att något särskilt uttalande om frikonkurrens inte kan anses påkallat. Yrkandet härom i motionen 1973: 1907avstyrks därför. Med hänsyn till vad departementschefen anfört anser utskottetnågot särskilt uttalande beträffande de samhällsägda läromedelsföretagens prispressandeuppgift inte erforderligt, varför motionen 1973: 1905 i denna del bör avslås avriksdagen. Trotsett generellt sett rikligt utbud på läromedel finns det områden somkännetecknas av en bristsituation. Produktionsstöd för att främja produktion inombristområden är en redan accepterad lösning. Under /73disponerar SÖ 1 milj. kr. för produktionsstöd och ett lika stort belopp har /74 beräknats för ändamålet under anslaget Pedagogisktutvecklingsarbete inom skolväsendet (UbU 1973: 3). () disponerar medel för stöd till utveckhng avläromedel. Utskottet har inte funnit anledning till erinran mot att ytterligare700 . anslås till SÖ:s verksamhetsområde. Detta produktionsstöd bör somKungl. Maj:t föreslagit få utbetalas från förslagsanslaget Bidrag till driftenav grundskolor m. m. Somett angeläget led i samhällets insatser på läromedelsområdet ser utskottetstatsmakternas satsningar på forskning och utvecklingsarbete. Utskottet delardepartementschefens uppfattning om vikten av att läromedelsforskningenintensifieras och har inte funnit anledning till erinran eller särskiltuttalande beträffande vad som i propositionen 1973: 76 anförts omläromedelsforskning. Granskning av läromedel kan ha olika syften. Denhittillsvarande granskningen genom läroboksnämnden, vilken föreslås bliavskaffad, har karaktären av centralt förval. Sålunda får nu skolstyrelsernaför undervisningen i och vissa delar av gymnasieskolan anta endastsådana läromedel som finns uppförda på den läroboksförteckning som utarbetatsav statens läroboksnämnd. I propositionen föreslås tre former för den framtidaläromedelsgranskningen, nämligen praktisk prövning, utprövning ochobjektivitetsgranskning. Möjlighetatt genomföra praktisk prövning av läromedel har funnits , dåläromedelsnämnden och SÖ fick rätt att företa praktisk prövning av läroböckerinnan de granskats och förts upp på läroboksförteckningen. Utprövning avläromedel avser till skillnad från praktisk prövning undersökning av läromedletinnan detta färdigställs i en definitiv version. SÖ har efter bemyndigande avKungl. Maj:t gett anvisningar för sådan utprövning. Vidare harläromedelsutredningen efter Kungl. Maj:ts medgivande bedrivit försöksverksamhetmed utprövning av s. k. studiesatser eller läromedelspaket. Ipropositionen dras upp riktlinjer för den framtida utprövningen och denpraktiska prövningen, vilka föreslås införda som reguljära granskningsformerinom skolväsendet. Utskottet har inte funnit anledning till erinran mot vaddepartementschefen härutinnan anfört och föreslagit. Syftet med såvälutprövning som med praktisk prövning är att få ett mått på läromedletspedagogiska lämplighet. Uppgifter om hur ett läromedel fungerar iundervisningen är av stort värde för valet av läromedel. Från denutgångspunkten är prövningens och utprövningens uppgift att fastställa i vilkengrad olika läromedel ger förutsättningar att i undervisningen arbeta på sådantsätt att sannolikheten blir hög för att uppställda mål skall nås. Härav följersåvitt utskottet kan bedöma att man i prövningsförfarandet särskilt måsteiaktta bl. a. att läromedlet såväl i fråga om innehåll som i språkligt ochformellt hänseende är avpassat till den förmåga att lära som årskursen i frågakan förutsättas besitta. Yrkandet i motionen 1973: 1868 beträffande läromedletsinlärningseffekt behöver med hänsyn härtill inte föranleda något riksdagenssärskilda uttalande. Denförutnämnda objektivitetsgranskningen innefattar enligt propositionen såväl enbedömning av att läromedlet behandlar innehållet på ett sakligt och allsidigtsätt som en granskning av att läromedlet inte strider mot avsnittet mål ochriktlinjer i respektive läroplan. För att ett läromedel i samhällsorienterandeämnen samhällskunskap, historia, geografi och religionskunskap i grundskolansamt motsvarande ämnen i övriga ifrågavarande skolformer skall få användassom centralt läromedel måste det enligt förslaget ha godkänts vidobjektivitetsgranskning, vilket sålunda innebär attobjektivitetsgranskningen blir obligatorisk i fråga om dessa läromedel. Som ettytterligare villkor uppställs att producenten registrerar läromedlet somcentralt läromedel. Objektivitetsgranskningen skall anförtros en för ändamåletinom SÖ tillskapad läromedelsnämnd. I fråga om andra centrala läromedel änsådana i samhällsorienterande ämnen ankommer det enligt Kungl. Maj:ts förslagpå läromedelsnämnden att fatta avgörande om de skall objektivitetsgranskaseller ej. Medan sålunda själva granskningen anförtros ett nyttorgan, läromedelsnämnden, skall uppgiften att avgöra omläromedlet är centralt eller inte ankomma på ett annat nytt statligt organ utskottetkommer att använda arbetsnamnet registerorganet vilket skall ansvara förläromedelsregistrering och läromedelsinformation samt disponera och fördelaproduktionsstödet inom SÖ:s område. Handläggningsordningen m. m. har utskottet söktåskådliggöra i en tablå vilken som bilaga är fogad till detta betänkande. I motionerna 1973: 1868 och 1973: 1907 erinras om attläromedelsutredningen i sitt betänkande Samhällsinsatser på läromedelsområdetföreslog att all förhandsgranskning skulle slopas. I den sistnämnda motionenframhålls att läromedelsutredningens förslag från många synpunkter är det mestadekvata. Motionärerna, som därtill finner den i propositionen föreslagnaförhandsgranskningen dvs, objektivitetsgranskningen principiellttvivelaktig, anser sig endast kunna acceptera att den införs somförsöksverksamhet. I motionen 1973: 1868 däremot önskas bestämmelser somskapar garanti för att förhandsgranskningen får en större omfattning. Utskottet delar departementschefens uppfattning att dennuvarande läroboksgranskningen, som har karaktären av centralt förval, börslopas. Utskottet kan också dela uppfattningen att det är angeläget att skolstyrelserna(motsvarande) som skall fatta beslut om val och inköp av läromedel på ettlämpligt sätt får information om läromedlets överensstämmelse med deobjektivitetskrav som ställs upp. När frågor rörande läromedlens objektivitetaktualiserats i den allmänna debatten har det, som departementschefen anför, iallmänhet varit fråga om läromedel i samhällsorienterande ämnen. Med hänsyntill att frågan om ett läromedel uppfyller uppställda objektivitetskrav ellerinte är särskilt viktig och särskilt svårbesvarad när det gäller desamhällsorienterande ämnena har utskottet ansett sig böra biträda Kungl.Maj:ts förslag om obligatorisk objektivitetsgranskning. Utskottet anser attriksdagen i anledning av motionen 1973: 1907 som sin mening bör ge till kännaför Kungl. Maj;t att efter lämplig tidpunkt förväntar en redogörelseför utfallet av objektivitetsgranskningen. I fråga om läromedel i andra ämnen än desamhällsorienterande kommer som förut angetts objektivitetsgranskning att göraspå läromedelsnämndens eget initiativ eller om nämnden efter ansökan om gransk- ningfinner sådan motiverad. Avgörandet kommer alltså att ligga i nämndens hand. Detförutnämnda yrkandet i motionen 1973: 1868 avser en väsentligt vidgadskyldighet för nämnden att efter anmälan ta upp ett läromedel tillobjektivitetsgranskning. Utskottet anser att nämnden måste ha handlingsfriheti nu ifrågavarande avseende och kan därför inte biträda det i motionen 1973:1868 framställda yrkandet. Frågorom vad objektivitetsgranskningen skall innefatta tas upp i motionerna 1973:1868 och 1973: 1902. I den förstnämnda motionen framhålls att man vidgranskningen av läromedel för lågstadiet skall ta speciell liänsyn till vadelevernas mognadsgrad medger av allsidig belysning. I motionen 1973: 1902hemställs att som sin mening uttalar att läromedelsnämnden skall fåi uppdrag att granska alla läromedlen från könsrollssynpunkt. Dennaturliga utgångspunkten för behandhng av objektivitetsfrågan är läroplanerna(Lgr 69 respektive Lgy 70). Både Lgr 69, avsnittet Undervisningens innehåll,och Lgy 70, avsnittet Undervisning, slår fast att »undervisningen skall varaobjektiv, dvs. saklig och allsidig». Departementschefen framhåller att det vidobjektivitetsgranskningen torde bli nödvändigt att utgå från vad som sägs iläroplanerna om undervisningens innehåll och att därefter göra en bedömning avom ett visst läromedel behandlar innehållet på ett sakligt och allsidigt sätt. Iläroplanerna framhålls vissa värderingar som skall styra elevernasattitydbildningar. I detta ayseende skall skolan påverka eleverna. Som exempelkan nämnas att läroplan Lgr 69 i könsrollsfrågan säger att skolan skall verkaför jämställdhet mellan könen. Andra exempel är inställningen till demokratinoch attityden gentemot olika slag av avvi-Jcande i samhället. Om den ipropositionen 1973: 76 föreslagna objekti-yitetsgranskningen ges det innehållsom departementschefen förutsatt kommer önskemålen i motionen 1973: 1902 attbli tillgodosedda. Något uttalande om särskild granskning av läromedlen frånkönsrollssynpunkt synes därför inte erforderligt. Attsärskilt beträffande läromedel för lågstadiet påpeka att man vidobjektivitetsgranskningen skall ta speciell hänsyn till vad elevernasmognadsgrad medger av allsidig belysning synes inte påkallat, varför yrkandethärom i motionen 1973: 1868 avstyrks. Beträffande alla läromedel måstesjälvfallet gälla att de skall vara anpassade efter elevens ålder och mognad.