bet · FW01NU49 · 1973-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkande nr 1973 NU 1973:49 betänkande i anledning av propositionen1973:1 i vad avser anslag till energiförsörjning m. m., propositionen 1973:112angående vissa åtgärder på olje- och naturgasområdet jämte motion samtmotioner angående resurspolitik och energiförsörjning. I detta betänkande behandlas dels propositionen 1973:1 bUaga 15(industridepartementet) i vad avser anslag tiU energiförsörjning,atomenergiverksamhet och utvecklingsarbete rörande utvinning av uran(punkterna D 14 och E 1416 på driftbudgeten samt I. F:l på kapitalbudgeten), dels propositionen 1973:112(industridepartementet) angående vissa åtgärder på olje- och naturgasområdetoch den i anledning av propositionen väckta motionen 1973:1947, dels tio väckta motioner med yrkanden angående bl. en hushållningsplanför naturresurser, utredningsverksamhet rörande alternativa metoder attutvinna energi, bl. a. genom vindkraftverk, och rörande energikonsumtionen, förbud motvidare utbyggnad av atomkraftverk, inrättandeav ett energiinstitut, överförandeav hela energisektorn i offentlig ägo, förbud mot kollektivdebitering av kostnader för el-, gas-och vattenförbrukning, enhetligkonstruktion av taxor för högspänd elkraft. Över motionerna rörandevindkraftverk och rörande konstruktionen av taxor för högspänd elkraft harutskottet inhämtat remissyttranden (se s. 6 f,). Upplysningar och synpunkter iärendet har inför utskottet lämnats av direktör , AB Atomenergi,professor , civUingenjör , energiprognosutredningen,civilingenjör , CDL-företagens samarbetsorgan, professor ,, och direktör , , samt som företrädare för Centrum förtvärvetenskapliga studier av människans villkor, - universitetslektorTure och docent . Motioner angående resurspolitik och energiförsörjning De i betänkandet behandlademotioner som väckts under den allmänna motionstiden är: 1973:350 av () ochfru (), vari hemställs att skaU hos Kungl. Maj.t begära att deekonomiska förutsättningarna för elproduktion i vindkraftverk undersöks, 1973:814 av m. fl. (c),vari hemställs att skall hos Kungl. Maj:t hemställa om tUlsättande aven arbetsgrupp med uppgift att förbereda arbetet i en parlamentarisktsammansatt utredning med uppgift att utarbeta en hushållningsplan förnaturresurser i enlighet med vad som anförs i motionen, 1973:81 7 av m. n. (fp), vari hemställs 1. att riksdagenskaU besluta att ett fristående energUnstitut med i motionen angivnaarbetsuppgifter inrättas, 2. att riksdagenskall begära att den undersöker förutsättningarna förnordiskt samarbete i vad gäller exploateringen av gas- och oljefyndigheter iNordsjön, 1973:830 av m. (c), vari hemstäUs att skaU hos Kungl. Maj:t begära skyndsamutredning av förutsättningarna att upprätta ett utvecklingsprogram förelkraftproduktionen i med målsättningen att genom upprustning av debefmtliga kraftverken och eventuellt byggande av s. k. pumpkraftverk väsentligtöka elkraftproduktionen och skapa flera sysselsättningstillfällen, 1973:835 av () ochfru (), vari hemställs att skall hos Kungl. Maj:t begära attenergiprognosutredningen får i uppgift att med förtur behandla frågorna om energibeskattningensutformning och andra åtgärder som syftar tUl att åstadkomma ett rationeUare ochsamtidigt miljövänligare utnyttjande av energiresurserna, bl. a. enligt deriktlinjer som anges i motionen, 1973:836 av m. (fp), vari hemställs att skall hos Kungl. Maj:t begära attbestämmelser införs med innebörd att kollektivdebitering av kostnader förvatten-, el- och gasförbrukning i hushåll ej tUlåts, 1973:1464 av herrar iSäffie (c) och i (c), vari hemställs att skaU hosKungl. Maj:t anhålla om utredning med representanter för såväl producent- somförbrukarintresse-na i syfte att framlägga förslag om en för hela landetenhetlig taxekonstruktion att tiUämpas vid uttagandet av avgifter vid leveransav högspänd elektrisk kraft för skUda ändamål i olika delar av landet, 1973:1467 av (),vari hemställs att skall hos Kungl. Maj:t hemställa om förslag tUllagstiftning som förbjuder vidare utbyggnad av atomkraftverk, om det vid prövningav atomkraftutbyggnadsprogrammet, såsom detta redovisas i statsverkspropositionenbUaga 15, visar sig att riskerna nu och förknippade med dettautbyggnadsprogram icke kan accepteras från säkerhets- och mUjösynpunkt, 1973:1468 av (),vari hemställs att skaU i skrivelse tUl Kungl. 1. hemställa omtihäggsdirektiv tUl energiprognosutredningen för att få belyst tänkbarakonsekvenser för ett samhälle med icke ökande energikonsumtion, 2. anhålla omutredning angående alternativa metoder att utvinna energi, 1973:1471 av m. (vpk), vari hemställs att skaU hos regeringen begära överförande avhela energisektorn i offentlig hand och i sådana former att långsiktigahushåUningsaspekter kan bli vägledande och att forskning och utvecklingkontrolleras av offentliga institutioner i . Med undantag för motionen1973:1464, vari behandlas konstruktionen av taxor för högspänd elkraft, berörsi samtliga motioner problemet med den ständigt ökande förbrukningen av energi ivärlden. 1 flertalet faU redovisas statistiska uppgifter om den faktiskautvecklingen som bakgrund till förslag om åtgärder för att begränsa och bättrestyra konsumtionen av olika energislag. I motionen 1973:814 behandlas intebara frågan om hushållnmgen med energi utan också frågan om hushållningen mednaturresurser i aUmänhet. Problemet är internationellt men detta får, sägs det,inte leda till handlingsförlamning. bör enhgt motionärernavidareutveckla sin roU som föregångsland på miljöområdet genom att försökaskapa en ansvarsfull resursplanering. Som ett första steg föreslåstillsättandet av en parlamentarisk utredning med uppgift att upprätta enhushållningsplan för naturresurserna. Utredningen skuUe bl. a. övervägaföljande problem: Möjhgheternaatt hålla förbrukningen av ändliga varor på en rimlig nivå. Metoder attförlänga livslängden på förbrukningsartiklar. Utveckling avproduktionsprocesser inom industri samt jord- och skogsbruk som står iöverensstämmelse med naturens kretslopp. Utveckling avmetoder att återvinna värdefuUa ämnen ur avfall och i övrigt återföra avfaUettiU naturens kretslopp. Energikonsumtionensutveckling med hänsyn tUl de ekologiska konsekvenserna. MöjligheternatUl ett globalt samarbete om resurshushållningen och resursfördelningen. Det är angeläget att diversifieraenergiproduktionen, sägs det i motionen 1973:81 7. Vi får därför inte göra ossalltför beroende vare sig av en enda form för energiframställning eller avvissa råvarusäljare. Detta anses vara ett skäl för att mer aktivt än förnärvarande bör skaffa sig tUlgång till bl. a. naturgas och olja från olikaproducenter. Energianvändningen bör på olika sätt effektiviseras och dessökningstakt begränsas. Verkningarna på miljön av energiframställning ochenergianvändning har i mycket liten utsträckning påverkatenergipriserna. Ett mera rättvisande pris på energi i olika former skulle,menar motionärerna, kunna erhållas genom miljöavgifter. I princip skulle alltsåkostnaderna för skador på mUjön räknas in i energipriserna. Energianvändningen ger även upphov tUl andra problem än desom avser mUjön, t. ex. beredskapsproblem, konsumentproblem och säkerhetsproblem.För dessa problemområden finns det lagstiftning, och bevakningen sköts av enrad olika organ vart och ett med sitt ansvarsområde. Härigenom erhåller manenligt motionärerna den bästa kontrollen och bevakningen av de olika problemen.Energimarknaden bör, anser de, tillåtas fungera inom de allmänna ramar som bl.a. utgörs av de lagar och bestämmelser som de nämnda problemområdena motiverar.Den allt snabbare utvecklingen på olika områden och samhällets ökadekomplexitet ställer emellertid aUt större krav på det underlag som behövs föråtgärder och beslut. För att ta fram ett sådant underlag behövs enUgtmotionärernas mening ett nytt organ, som lämpligen bör få formen av . Institutet skulle ha till uppgift dels att bedrivavetenskaplig utredningsverksamhet inom energiområdet med specieU inriktning påenergianvändning samt produktions- och överföringsformer, dels att görarullande prognoser av energibehovet. Institutet skulle ha en självständigStäUning i förhållande till myndigheter, företag och organisationer. För att fåen stark anknytning tUl de praktiska problemen skulle det kompletteras med ettrådgivande organ där olika intressen kan representeras. Den av riksdagenbegärda parlamentariska skulle exempelvis kunna ingåi institutets ledning. verksamhet skulle kunna finansierasgenom en särskild avgift på energiförbrukningen. I motionen 1973:1468 hävdas att man i och med attelproduktionen blir alltmer belastande på miljön närmare bör studera hur viskall kunna inrätta oss för det "energisnåla" samhället med enelförbrukning på ungefär nuvarande nivå. Det är enligt motionären inte säkertatt den materiella standarden behöver sjunka därigenom. Vi kan rikta intekniken på att nyttiggöra den energi vi får gratis genom solen, och vi kananvända mer material som naturen producerar åt oss i stället för att försökaefterapa eller förbättra naturen med konstgjorda, energikrävande material.Även om vi bestämmer oss för att inrätta oss efter ungefär nuvarandeenergivolym och alltså låta bli att öka energiproduktionen är det viktigt attsatsa på nya energikällor för att vi skaU slippa minska energikonsumtionen,sägs det i motionen. Samhället måste bl. a. anslå avsevärt större summor till forskning angående fusionsenergin. Om manägnar lika stor uppmärksamhet åt från miljö- och säkerhetssynpunkter riktigaalternativ som man har ägnat atomkraften finns det enligt motionären anledningatt tro att våra skickUga tekniker skall kunna finna acceptabla lösningar påenergiförsörjningsproblemet. Det är väsentligt att söka komma fram tUl ett merarationeUt utnyttjande av energhesurserna än som sker, anförs det imotionen 1973:835. Frågan om bostädernas konstruktion och främst derasisolering är i sammanhanget väsentlig. Detsamma gäller energibeskattningensutformning, bl. a. i vad avser gynnandet av storkonsumenter. Skatte- ochavgiftssystemet bör utformas så att allmänheten får en bättre känsla förresursernas knapphet, säger motionärerna. Härigenom skuUe ett mera rationeUtoch ekonomiskt utnyttjande av resurserna kunna uppnås. 1 motionen 1973:836 refereras vissa undersökningar somvisar att elektricitets- och vattenförbrukningen blh väsentligt större omkollektiv i StäUet för individuell debitering tUlämpas. bör, ansermotionärerna, begära lagstiftning som förbjuder kollektivdebitering. Det framstår som angeläget att kartlägga vUka möjlighetersom står tUl buds för att effektivisera befintUga vattenkraftverk, hävdas det imotionen 1973:830. För har en inventering av förutsättningarna föratt upprusta och utöka kraftstationerna i älvens nedre del gjorts, och enligtdenna skulle betydande effektvinster gå att åstadkomma. En utbyggnad av debefintliga kraftverken i området, eventuellt kompletterade med pumpkraftverk,skulle också, anför motionärerna, innebära ett sysselsättningstillskott för ettstort antal människor under en förhållandevis . I det forsknings- och utvecklingsarbete som pågår för atttiUvarata olika energikällor finns det, sägs det i motionen 1973:350, skäl attse seriöst på utnyttjandet av vindkraft som ett komplement till annanelkraftsframställning. Miljöfördelarna är uppenbara. De tekniska och ekonomiskaaspekterna bör därför utredas närmare. Den dåliga råvaruhushäUningen vid existerandekärnkraftsproduktion liksom den långsiktiga knappheten på uran gör, hävdas deti motionen 1973:1471, behovet av förstärkt satsning och offentlig kontroll avenergiproduktionen uppenbar. HittUls har de stora kraftproducenterna alltförmycket fått låta sina expansions- och affärsintressen dominera kraftsektorn,anförs det. En annan struktur är enligt motionärerna nödvändig för att lösgöraenergisektorn från ensidigt producenttänkande. Ett första led häri utgör, sägerde, ett överförande av hela energisektorn i offentlig hand. I samband härmedbör fastslås att principen för energiproduktionen bör vara en hushållning medresurser och inte en maximering av försäljningen från producenterna. I motionen 1973:1467 behandlas frågan omatomkraftsutbyggnaden och säkerheten. Den utbyggnad av atomenergin som aviserasav kraftproducenternas centrala driftledning (CDL) skulle om programmetaccepterades ge det mest ambitiösa kärnkraftsprogrammet i världen. Det räcker enligt motionären inte med enförsäkran från regeringen och kraftproducenterna att man gör aUt vad man kanför att finna lösningar som skall eliminera riskerna med kärnkraftsutbyggnaden.Riksdagen måste vid sin prövning av det föreslagna utbyggnadsprogrammetnoggrant analysera de risker som följer därmed, framför allt i vad gäUerhantering och deponering av det radioaktiva avfaUet. Om skulle finnaatt riskerna inte kan accepteras måste enligt motionären beslut fattas somstoppar utbyggnaden av atomkraftverken tUl dess visshet råder om att problemenmed dessa risker lösts. 1 motionen 1973:1464 behandlas vissa frågor angåendeutformningen av taxekonstruktionen för högspänd elkraft. har,säger motionärerna, de framtida eltaxorna varit föremål för ingående utredningar,avsedda att förbereda en anpassning av taxesystemet tUl det kärnkraftsbaseradesystem som man är på väg att övergå till. Den ökade specifika förbrukningen perabonnemang har också medverkat tUl att en taxeomläggning aktualiserats, sägsdet. I första hand har en översyn av taxorna inriktats på omkonstruktion avhögspänningstaxorna. De på olika håll utförda utredningarna har därvid givittiU resultat vitt skilda förslag. har från den Ijanuari 1973 börjat tUlämpa de nya taxebestämmelserna vid aU nyteckning avkraftkontrakt, medan Sydsvenska kraftaktiebolaget beslutat att t. o. m. 1975tUlämpa hittiUs gäUande taxesystem. Detta har lett tUl att landet kommit attuppdelas i två områden inom vUka olika taxekonstruktioner tUlämpas. Detta är,menar motionärerna, från många synpunkter olyckligt och framstår förelkonsumenterna som synnerhgen otUlfredsställande. Olikheterna i taxesystemetkan bl. a. komma att påverka lokaUseringen av viss energikrävande industri påett sätt som inte kan vara förenligt med samhällets intressen. Det är därförangeläget för landets näringsliv att det bringas reda i förhåUandena påtaxeområdet, hävdar motionärerna. Eftersom frågan är ett samhäUsproblem av mycketstor ekonomisk räckvidd kan statsmakterna inte överlåta åtelkraftsproducenterna att ensamma avgöra om, när och hur en sammanjämkning avbland dem rådande åsikter beträffande taxekonstruktionen skall genomföras,anförs det. Över motionen 1973:350 angåendeförutsättningarna för elproduktion i vindkraftverk har yttranden avgivits avstatens vattenfaUsverk och styrelsen för teknisk utveckling (STU). avstyrker motionsyrkandet om en utredningi ämnet, medan STU tUlstyrker. uppger att inom verket endastmycket översiktliga bedömningar gjorts beträffande vindkraftverk. För attverifiera dessa bedömningar och som ett led i verkets successiva uppföljning aveventuella nya produktionskällor planeras en något djupare undersökning med anUtande av utomstående konsult. hänsyn härtUl och till de undersökningar av frågan som iövrigt kan komma till stånd, t, ex, inom STU, och med hänsyn tiU attpotentialen för vindkraften kan bedömas som svag anser verket att någonytterligare statlig utredning inte är erforderlig , STU uttalar att prövade konstruktioner förvindkraftverk bygger pä konventioneU teknik av något föråldrat snitt och därförinte kan anses utnyttja de möjligheter som modern teknik vid uppbyggnad avkraftsystem kan erbjuda. VäsentUga framsteg borde kunna vinnas genom attutnyttja teknikens framsteg, säger , som anser att det därför kan vara motiveratatt en förutsättningslös utredning angående vindkraftverk för elproduktion istörre skala kommer tUl stånd. STU förklarar sig vara beredd att om så ansesvara lämpligt medverka i uppläggningen av en utredning av detta slag. Över motionen 1973:1464 om enenhetlig taxekonstruktion för högspänd elkraft har yttranden avgivits avstatens vattenfallsverk, elutredningen (1 1970:01), energiprognosutredningen (I1972:03), och . Den sistnämndaremissinstansen är ensam om att tUlstyrka en utredning av det slag sommotionärerna förordar. anför att några principieUaskiUnader inte föreligger mellan kraftföretagens taxor, utan att det endast ären fråga om deras form. Inte heUer råder några väsentUga skiUnader i taxenivå,säger utredningen. Utredningen, som har att överväga vad priset på energi kanbetyda för konsumtionen och om energipriset kan och bör utnyttjas somstyrinstrument, ser inget skäl att utforma taxorna mer lika än som redan gjorts.Snarare är det så att nuvarande ordning med några smärre skiljaktigheter gördet möjligt att studera priselasticitet etc. och därför kan vara av värde förutredningens arbete. anser det vara sannohkt att vissa enskildakraftföretag vilkas produktionsförhållanden är hkartade med vattenfaUsverketsefter hand kommer att ansluta sig tiU den nya taxan. Det bedöms också sannoliktatt de undersökningar och mätningar som genomförs inom vattenfallsverket ochenskUda kraftföretag kommer att leda tUl modifieringar i de båda nyataxesystemen i riktning mot ökad Ukformighet. Utredningen har dock svårt att sehur det över huvud skulle kunna vara möjligt att tUlämpa ett enhetligt, påsjälvkostnadsprincipen grundat taxesystem inom ramen för den nuvarande organisationenav landets kraftproduktion, som är uppbyggd kring ett antal självständigaföretag med olika ägare och sinsemellan olika produktionsförutsättningar ochkostnadsstruktur. Utredningen har att lägga fram förslag tUl en ökad samordningav kraftproduktionen. En förändring av företagsstrukturen i riktning mot ökadkoncentration skulle enligt utredningens mening skapa förutsättningar förtUlämpning av enhetliga högspänningstaxor i den utsträckning som kan ansesönskvärt och lämpligt. Sedan utredningen avslutat sitt arbete tordemöjhgheterna vara större att bedöma huruvida särskilda åtgärder bör vidtas idet av motionärerna angivna syftet. redogör i sittremissyttrande för tUlkomsten av verkets taxekonstruktion. Systemet harframkommit, sägs det, efter synnerligen omfattande utredningar under ettflertal år. 1 samband med utredningsarbetet, i vUket har deltagit verketspersonal och annan högt kvalificerad inhemsk och utländsk expertis, har samrådskett i en utsträckning som tidigare aldrig förekommit i Uknande faU. Samrådhar förekommit med representanter för de i CDL ingående större kraftföretagensamt med . Frågan har diskuterats inom ochpresenterats i fackpressen. Det av motionärerna framförda önskemålet attkraftavnämarna vid den föreslagna utredningen skulle få tUlfälle att framföraegna synpunkter på taxeproblemet synes sålunda redan vara väl tUlgodosett ochkan därför i och för sig inte motivera någon utredning, sägervattenfallsverket. EnUgt vattenfallsverket är den tvekan som föreligger hoskraftföretagen att följa verkets nya taxesystem beroende på en önskanatt få tillgång till mera erfarenhetsmaterial innan stäUning tas. Om verketsnya taxa håller vad den lovar finns det därför anledning räkna med att denefter blir normgivande även för den icke statliga sektorn, sägs det.Skulle den omvänt mot förmodan icke fungera tUlfredsstäUande kommer verketsjälvklart att ta taxefrågan under förnyad prövning. Det förenhetligande avtaxestrukturen som motionärerna efterlyser är sålunda på god väg och kan intepåskyndas genom den i motionen föreslagna utredningen, anför vattenfallsverket. delar inte motionärernasuppfattning att utredningarna om nya taxesystem "resulterat i vitt skUdaförslag". Både vattenfaUsverkets och föreningens förslag grundas på sammaprincipiella syn. De åtskillnader som kan spåras om lämpligastetaxekonstruktion har sin grund framför allt i att man ännu harnågot olika kraftproduktionssystem. Andelarna vattenkraft, oljekraft ochkärnkraft med deras skilda kostnadskarakteristika blir under detta decenniumolika för olUca kraftföretag. Enligt Kraftverksföreningens mening bör önskemåletom en enhetlig taxekonstruktion inte prioriteras framför önskemålet att låtaproduktions- och överföringskostnader styra taxekonstruktionen. Närkärnkraften mera definitivt har slagit igenom i kraftproduktionen lär densjälvkostnadsprincip varom alla är ense ge utslag i en Ukartad taxekonstruktionför högspänningsleveranser, anförs det. Syftet med motionen torde sålunda blitiUgodosett inom en inte aUtför avlägsen framtid av den anledningen att dekostnadsmässiga förutsättningarna för en enhetlig taxekonstruktion då är förhanden. understryker det angelägna i att sökaundvika onödigt tUlkrånglade taxekonstruktioner. Ett enhetligt taxesystem ansesvara av mycket stor ekonomisk betydelse för samhället, och därför bör manenligt nämnden nu ta tiUfället i akt att genom en kompletterande utredningskaffa fram förslag om en för hela landet enhetlig taxekonstruktion förleverans av högspänd elektrisk kraft. riksdagsbehandling av likartade frågor behandlade hösten 1972ett antal motioner angående resurs- och energipoUtiken m. m. I motioner hadeframlagts förslag om bl. a. att ett fristående energiinstitut skulle inrättas,att bestämmanderätten över alla resurser för energiförsörjningen skulleöverföras i samhäUets ägo, att en parlamentarisk utredning med uppdrag attgenomföra en analys av landets totala naturresurser och dra upp riktlinjer förden framtida resursanvändningen skulle tUlsättas samt att möjligheten attanvända pumpanläggningar för ökning av elproduktionen och frågan om informationtiU medborgarna om energiproblematiken skuUe utredas. lämnade i sitt betänkande i ämnet (NU1972:50) en ingående redogörelse för verkställda och pågående projekt och utredningarinom detta verksamhetsområde. I fråga om den föreslagna resurspolitiska utredningen fannutskottet sammanfattningsvis att de områden som den skulle inriktas på vart ochett för sig var föremål för utredningsarbete i statlig regi, delvis medparlamentarisk medverkan, samt att de problem som mötte på de skilda områdenavar principiellt sett olikartade och tUl väsentlig del sädana att de i förstahand måste tas upp på det internationella planet. Genom tillsättandet av ensådan utredning som föreslagits skulle utredningsarbetet i stor utsträckningdubbleras, och utredningens arbetsfält skulle bli gigantiskt. Utskottetavstyrkte därför motionärernas förslag om utredning. Beträffande förslaget attriksdagen skuUe hemställa om åtgärder för en väsentligt intensifierad forskningrörande fusionsenergins utveckling och industriella användning erinrades om attdet är en vedertagen uppfattning att fusionsreaktorer inte kommer att hinnautvecklas för praktiskt bruk under de närmaste decennierna. En omfattandeforskning på området pågår under medverkan även från svenskt håll, meddeladesdet. Utskottet ansåg liksom motionärerna att en betydande insats på dettaforskningsområde var angelägen. Att skulle uttala sig för enprioritering av forskningen rörande fusionsenergin, ett område där den svenskainsatsen under alla omständigheter måste bli relativt marginell, ansågs dockinte lämpligt. Utskottet avstyrkte därför motionsyrkandet. Beträffande förslaget om att inrätta ett energUnstitutkonstaterade utskottet att av direktiven och av senare lämnade uppgifterframgått att energiprognosutredningen hade tillsatts för att ytterligareprognos- och utredningsverksamhet på energiområdet skulle komma i gång snabbtsamt att skuUe få ta ställning till förslag om en merapermanent organisation för handhavandet av de energipolitiska uppgifterna. Attriksdagen i detta läge skulle besluta om inrättande av ett nytt organ päområdet ansåg utskottet sig inte kunna tillstyrka. Beträffande förslaget attsamhället skulle överta bestämmanderätten över alla resurser förenergiförsörjningen påpekade utskottet att det samhälleliga inflytandet pådetta område redan är mycket stort. av landets elproduktion utgör . Kraftverk somägs av kommuner eller av vattenfallsverket tiUsammans med kommuner och enskUdakraftföretag svarar för en stor del av elproduktionen i övrigt.