bet · FW01UU20 · 1973-12-31 00:00:00 — Utrikesutskottetsbetänkande nr 1973 UU 1973:20 betänkande i anledning av motion omsvenskt bistånd till motståndsrörelsen i . I motionen 1973:2010 av herrHermansson m.fl. (vpk) föreslås att måtte besluta att det bistånd somunder utrikeshuvudtiteln anslagits till repubhken utbetalas tUlmotståndsrörelsen mot den olagliga regim som genom statskupp tagitregeringsmakten i . Motionärerna anser att det var enriktig åtgärd av regeringen att besluta frysa de medel som anslagits somutvecklingsbistånd till . Dessa pengar var avsedda att främja en socialoch ekonomisk utveckling. Garanten för en sådan utveckling varfolkfrontsregeringen. Genom statskuppen har en ny situation inträtt.Förutsättningarna för stöd åt genomförandet av folkfrontens reformprogram harundanröjts. I detta läge måste det vara i överensstämmelse med syftet förriksdagens beslut att stödja den frihetsrörelse som ställer som mål attåterinföra demokratin i . Ett mera omfattandeutvecklingssamarbete meUan och ChUe inleddes genom ett avtal omsvenska biståndsinsatser uppgående till 25 milj.kr., huvudsakhgen i form avimportstöd till ett antal prioriterade sektorer. I propositionen 1972:1framhölls följande: Den chilenska utvecklingspolitikenhar inriktats pä att åstadkomma vittgående förändringar av samhällsstrukturengenom bl. a. påskyndad jordreform, jämnare inkomstfördelning och förbättradsysselsättning. Utvecklingsplanen för perioden , som lagts fram,ställer vidgad livsmedelsproduktion och bostadsbyggande i förgrunden. Samtidigtbetonas nödvändigheten av en starkt ökad export inte minst med hänsyn till denomfattande utländska skuldbörda som landet tidigare ådragit sig.Reformpolitiken har föranlett en begränsning av kapital- och biståndsflödettill landet, vilket kan skapa svårigheter att genomföra det planeradeutvecklingsarbetet. Den chilenska utvecklingspolitiken har fått en klarinriktning på sociala och ekonomiska förbättringar för de breda folkgrupperna. undertecknadesett nytt svensk-chilenskt utveckhngsavtal, enligt vilket skulle lämna40 mUj.kr. till ChUe som stöd för landets utvecklingsansträngningar. Av nämndasumma representerade 25 milj.kr. en importkredit, 13 mUj.kr. varubistånd och 2milj.kr. ohka slags expertbistånd. 9 saml Nr 20 I de båda svensk-chilenska avtalenom utvecklingssamarbete angavs att medlen skuUe användas för att främjauppnåendet av de sociala och ekonomiska målsättningama i den av den dåvarandechilenska regeringen utarbetade utvecklingsplanen. Sedan denna regering den 11september 1973 störtats genom en blodig mUitärkupp, suspenderade Sverigebiståndet tiU ChUe enhgt de ingångna avtalen. Utvecklingen hittiUs i efter statskuppen har enligtsamstämmiga vittnesbörd i världspressen präglats av att regimen begagnatterrormetoder för att övervinna sina moståndare och därmed handlat helt istrid med allmänna deklaration om de mänskliga rättigheterna. Isammanhanget kan för Övrigt noteras att tillhör det 20-tal stater somhittills undertecknat och ratificerat Internationella konventionen ommedborgerliga och politiska rättigheter, en konvention som dock ännu inte trätti kraft. Som utrikesministern framhöll i ett interpellationssvarden upprörs världsopinionen av de brutala övergreppen mot deinhemska meningsmoståndarna tUl mUitärregimen och mot de pohtiska flyktingarsom från andra länder sökt sig en i . Här må, som ett exempel på det utsatta läge i vUketflyktingarna befinner sig, erinras om det upprörande övergrepp som förekom iSantiago för någon tid sedan mot en flykting från ett annat latinamerikansktland. Det rörde sig om en svårt sjuk kvinna som, trots att hon stod under densvenska ambassadens beskydd, bortfördes från det sjukhus där hon nyssopererats. utövades fysiskt våld mot svenskambassadpersonal som sökte förhindra bortförandet. Från chilensk sida bröt mandärigenom mot den grundläggande folkrättsliga regeln om diplomatiska representantersokränkbarhet. Intresset knyts nu till den hjälp som från utlandet kanges till de personer som förföljs för sina åsikters skuU i . I sitt interpellationssvar redogjorde utrikesministern förden erbjudande att i en första omgång motta 200 politiskaflyktingar från . Det framgick vidare att understrukit vikten aven aktiv och snabb insats av FN:s flyktingkommissarie till skydd för flyktingari ChUe. Inför FN:s generalförsamhng hade utrikesministern framhållit att detför världsorganisationen och dess medlemsstater är en tvingandeuppgift att bistå förtryckets offer. En stor humanitär insats behövs för att geflyktingar av olika nationaliteter en . Medlemsstaterna bör lämnapositiva svar på flyktingkommissariens vädjan till dem att motta flyktingarfrån ChUe. Av utrikesministerns interpellationssvar framgick vidareatt regeringen tagit kontakt med andra regeringar för att öka beredskapen attmotta flyktingar från ChUe. I samband därmed var berett att öka sinatidigare åtaganden. Regeringen sökte även på andra sätt t. ex. genom bidragvia Röda korset ~ hjälpa offren för pohtisk förföljelse i ChUe. Vidare prövadesmöjligheten att bereda forskare som inte kan fortsätta sin verksamhet i tiUfälle att verka i vårt land.Sverige skulle dessutom bidra till en internationell opinionsbUdning motfortsatta övergrepp och kränkningar av de mänskliga rättiglieterna. Sålundaundersöktes möjligheterna att tiUsammans med andra länder under den pågåendegeneralförsamlingen inleda en aktion tiU skydd för de mänskliga rättigheternai . Utrikesministern meddelade också i interpeUationssvaretatt ett hundratal personer, däribland chilenska medborgare, befann sig underden svenska ambassadens i beskydd och att ett intensivt arbete pågickför att utverka fri lejd ur landet för dessa personer. beslöt regeringen lämna ett bidrag avsammanlagt 1 milj.kr. för humanitära insatser i ChUe. Medlen ställs till SIDA:sförfogande att fördelas mellan Svenska röda korset och för detbistånd till fångar och flyktingar som lämnas av Internationella röda korsetoch . I vårt land bedriver även ett flertal organisationerfrivillig insamhngs-verksamhet som ett uttryck för solidaritet med dedemokratiska motståndskrafterna i ChUe. FN:s flyktingkommissarie söker på olika sätt lösaChile-flyktingarnas problem. Såvitt utskottet erfarit torde ungefär 2 600flyktingar från andra länder ha registrerats hos den chilenskanationalkommittén för hjälp till flyktingar. Av dessa har 1 500 hittiUs erhålhtde chilenska myndigheternas tillstånd att lämna landet, och olika stater harlovat asyl åt ett motsvarande antal. Flyktingkommissarien är i färd med attsöka asylländer för återstoden. Omkring 800 flyktingar torde redan ha lämnatChile. TiUförUtliga uppgifter om antalet chilenska medborgare somav politiska skäl önskar lämna landet föreUgger inte. En stor del av de personer som nödgats lämna ChUe eftermilitärkuppen har beretts en i . Antalet flyktingarfrån i vårt land uppgår sålunda f. n. till närmare 500. Sedan de diplomatiska förbindelserna mellan och Cubaavbrutits har efter en framställning från åtagit sig atttillvarata detta lands intressen i . a. innebär detta att den kubanskaambassadens egendom i ställts under den svenska ambassadens beskydd. Utskottet konstaterar atthändelseutvecklingen i vittnar om att starka reaktionära krafter kunnatomintetgöra en folkvald regims försök att med fredliga medel reformerasamhället. Demokratin i ChUe har inte kunnat värja sig mot våldet och stå emotde terrormetoder som de nya makthavama tillämpat. tillhör de länder som gjort betydandeinsatser för att bistå personer som är utsatta för poUtisk förföljelse i Chileefter militärkuppen . I detta sammanhang må bl. a. nämnas dethumanitära arbete som uträttats av ambassaden i . Det är angeläget att regeringenfortsätter sina ansträngningar att undsätta människor som befinner sig i ensvår situation på grund av kuppen i och liksom hittUls verkar förgenomförandet av effektiva internationella hjälpåtgärder. I enlighet med vårt lands långa traditioner av humanitärbiståndsverksamhet liksom vår önskan att visa sohdaritet med demokratins sakbör vi vara beredda att även lämna hjälp på ät befolkningen i lämpliga kanaler. ''ormema för sådan hjälp får skenär läget möjliggör detta. Med anledning av yrkandet i motionen 1973:2010 fårutskottet hänvisa tUl det yttrande angående riktlinjer för svenskt stöd tillmotståndsrörelser i den tredje världen som lämnats i betänkandet UU 1971:2. Mot bakgrund av det som här anförts avstyrker utskottetmotionen 1973:2010. attriksdagen avslår motionen 1973:2010. På utrikesutskottets vägnar ARNEGEIJER Närvarande: herrar i (s), (), i (c), (). (), (), (). (), (), i (s), iKristianstad (c), herrar i (s) och UUsten (fp). GOTAB 73 5546 S 1973