bet · FW01TU25 · 1973-12-31 00:00:00 — Vidareavstyrks yrkandet i motionen 1973: 2084 att avslår propositionen ivad avser förbindelsen KöpenhamnMalmö i avvaktan på att utredningar görs av deekologiska och sociala effekterna av ytterligare en fast förbindelse överÖresund, varvid särskilt beaktas faktorer som energitillgång, effekter påmiljön, lämplig framtida transportteknik, behovet av jordbruksmark samt denfortsatta befolkningsmässiga och industriella expansionen i sydvästra . Likaledesavstyrks yrkandet i motionen 1973: 2018 att den föreslagna bilbronKöpenhamnMalmö inte skall byggas. Utskottetavstyrker också modonen 1973; 2012 vari hemställts att , medgodtagande av propositionen i övrigt, måtte avslå förslaget tillöverenskommelse med om utförande av tunnel mellan ochHelsingborg. Frågan om kollektiva persontransporter på KM-ledenhar enligt propositionen ingående övervägts av de expertgrupper, som under år1972 sett över och kompletterat utredningsmaterialet. Expertgrupperna hardärvid funnit, att ett bussalternativ med reserverade körfält är den klartbästa lösningen vid de trafikmängder som kan förutses fram till omkring år2000. I överenskommelsen har därför intagits en bestämmelse att kollektivapersontransporter förutsätts bli utförda med buss. Vidare sägs ätt genomreserverade körfält eller genom andra trafiktekniska åtgärder god framkomlighetskall eftersträvas mellan de centrala delarna av och för bussi linjetrafik. Vikten av att på detta sätt även anslutningsförbindelserna fårför kollektivtrafiken lämpade arrangemang understryks. Detframhålls vidare vara angeläget att man även om bussalternativet väljts fören första etapp säkrar en handlingsfrihet att , vid väsentligtökade trafikmängder, kunna gå över till något spårbundet system. Iöverensstämmelse härmed stadgas i överenskommelsen att och Danmarkskall träffa särskild överenskommelse om utförande av anordningar i anslutningtUl KM-leden som underlättar övergången tUl annat kollektivtrafiksystem. Utskottetvill starkt understryka vikten av att frågan om kollektivtrafikens ordnande påbron löses på bästa sätt. Med hänsyn härtill förutsätter utskottet attalternativet med en spårbunden persontrafik under förberedelse- ochplaneringsstadiet ytterligare övervägs samt att därest utvecklingen påenergiförsörjningens område eller andra skäl så motiverar härav föranleddaomprövningar kommer till stånd utan tidsutdräkt. Härvid bör de nya former förkollektiv persontrafik som den tekniska utvecklingen kan möjliggöra särskiltbeaktas. Vaddepartementschefen i övrigt anfört rörande innehållet i de särskildabestämmelserna rörande KM-leden, som innefattas i överenskommelsen om de fastaförbindelserna, liksom de förordade riktlinjerna för tillskapandetav det bolag som däii nämns har inte gett utskottet anledning till erinran. I fråga om den föreslagna järnvägstunnelnHelsingörHelsingborg sägs att den skall utföras som en s. k. sänktunnel ochdras mellan de centrala delarna av de båda kommunerna. Medan arbetena på KM-ledenskall drivas med sikte på att leden skall kunna öppnas för trafik så snart sommöjligt och anges, såsom förut nämnts, för delendast att arbetena skall påbörjas och drivas i den taktsom ländernas resurser tillåter med hänsyn särskilt till åtagandena för att fåtill stånd KM-leden och en ny flygplats på Saltholm. Ianledning av förslaget i denna del har motionsledes en rad yrkandenframställts. Sålundahar i motionen 1973: 2018 begärts att en ny Öresundsled skallupprättas på sträckan HelsingborgHelsingör och utformas somjärnvägsförbindelse med kapacitet för framtida trafikmängder samt att denexakta tekniska utformningen av HH-leden görs beroende av kompletterandeutredningar, slutförda senast vid utgången av och avseende följandeförhållanden, nämligen a) effekterna av en tunnel på vattenförhållandena iÖresund, b) den framtida betydelsen av färjor med stor kapacitet. Imotionen 1973: 2072 har yrkats att hos Kungl. Maj:t anhåller om att1974 års riksdag föreläggs såväl tidsplan som plan över finansieringen av etttunnelbygge mellan och , att uttalar att enmålsättning för färdigställandet av tunneln bör vara att den är färdig att tasi bruk före KM-leden, dock samt att riksdagenuttalar att nödvändiga undersökningar enligt det anförda påbörjas ochatt medel därför anvisas fr. o, m. , Imotionen 1973: 2082 har yrkats att hos Kungl, Maj:t anhåller om attkontakter med tas för nya förhandlingar syftande till en sådanöverenskommels.e om fasta förbindelser över att järnvägstunneln mellanHelsingborg och kommer till stånd i första hand. Imotionen 1973: 2084 har yrkats att godkänner Kungl. Maj:tsproposition i vad avser förbindelsen HelsingörHelsingborg under deförutsättningar som anges i motionen och som innebär att ytterligarehydrologisk undersökning av skall ske i syfte att åstadkomma garantierför att eventuella tröskeleffekter inte bidrager till att än mer förvärraÖstersjöns fortskridande nedsmutsning. Imotionen 1973: 2077 har hemställts att uttalar sig för nödvändighetenav att de båda planerade fasta förbindelserna över Öre- sundprojekteras parallellt och att arbetet på dem planeras så att förbindelsernasåvitt möjligt färdigställs . Imotionen 1973: 2081 har yrkats att i samband med godkännandet avavtalen måtte uttala att järnvägstunneln mellan och Helsingörskall påbörjas och färdigställas med vägförbindelsen mellanMalmö och . Imotionen 1973: 2083 har yrkats att likaledes med godkännande avavtalen uttalar dels att järnvägsförbindelsen mellan ochHelsingör bör stå färdig och därför förutsätter att Kungl. Maj:tupptar härav föranledda överläggningar med den danska regeringen, dels attinvesteringarna i HH-förbindelsen inte bör belasta SJ:s ordinariekapitalbudget. Imotionen 1973: 2071 slutligen har begärts överläggningar mellan de svenska ochdanska regeringarna i syfte att undersöka möjligheterna tUl avgiftsfinansieringav järnvägstunneln mellan och . Vad i de nu nämnda motionerna anförts till stöd förmotionärernas yrkanden har utskottet i flera avseenden funnit vara av väsentligbetydelse. Demöjligheter som järnvägstransporter erbjuder borde sålunda även enligtutskottets uppfattning tas till vara i större utsträckning än som sker. Denstarka tendens som redan föreligger att låta även långa fastlandstransporterske med icke spårbundna transportmedel bör motverkas. Ökningen av godsmängden,befintliga vägars otUlräcklighet, minskad trafiksäkerhet samt de frånmiljösynpunkt negativa verkningarna av den tunga lastbilstrafiken talar sålundaför en ökning av järnvägstransporternas andel av den totala godstrafiken. DärestKM-leden färdigställs före kommer detta sannolikt att medföra ensnedvridning av konkurrensförhållandena, mellan järnvägstrafiken ochlandsvägstrafiken som från trafikpolitiska synpunkter är mindre önskvärd. Ensnabbare utbyggnad av framstår därför som angelägen. Även drifts-och samhällsekonomiska skäl talar härför. En tunnelbyggnad kommer att avsevärtunderlätta järnvägstrafiken mellan och och begränsade olycksrisker som en redan stor och snabbt växande färjetrafik över det smalaoch starkt trafikerade sundet innebär. Också av miljö- och trafiksäkerhetsskäli övrigt torde stora fördelar kunna vinnas genom en snabbare utbyggnad,vartill kommer att expansionstrycket inom härigenom bör kunnalättas. Avangivna skäl bör enligt utskottets uppfattning arbetena med påbörjasså tidigt som möjligt och bedrivas i sådan takt att den kan färdigställassenast den planerade bron blir klar att tas i bruk. Dettaförutsätter i sin tur att det ytterligare utrednings- och förhandlingsarbete,som erfordras härför, nu påskyndas. a. måste de från miljösynpunktangelägna kompletterande undersökningarna av vat-tenutväxlingen m. m. isundsområdet genomföras, så att ett tillfredsställande underlag skapas för depreciseringar av projektet som den aviserade särskilda överenskommelsen måsteinnehålla. Ett klarläggande måste också för svensk del ske beträffandefinansieringsfrågorna och kostnadsansvarigheten för projektet vari även ingårfrågor om avgiftsberäkningen samt den utökning av investerings- ochanslagsramar m. m. som för SJ:s del måste bli följden av projektetsgenomförande. I anslutning härtill må också understrykas vikten av att de förHelsingborgs del ännu oklara hamn- och bangårdsfrågorna kan få en tillfredsställandelösning. Detbör sålunda ankomma på Kungl. Maj:t att i nu angivna syften dels låtaverkställa det ytterligare utredningsarbete som för svensk del erfordras, delsuppta förhandlingar med den danska regeringen i syfte att få till stånd etttidigareläggande av tunnelbygget. Utskottetförutsätter att Kungl. Maj:t successivt förslagsvis i anslutning till statsverkspropositionen lämnar information om den vidare utvecklingen i fråga omHH-projektet. i dessa delar och i anledning av motionerna 1973: 2071, 1973; 2077samt 1973: 2081 och 1973: 2083, sistnämnda båda motioner i nu berörda avsnitt,anfört bör av ges Kungl. Maj:t till känna. Utskottetsställningstagande här och i det föregående innebär ett avstyrkande av derelaterade yrkandena i motionerna 1973: 2018, 1973:2072, 1973:2082 och1973:2084, då dessa motioner förutsätter ett förkastande helt eller delviseller endast villkorligt godtagande av överenskommelsen om fasta förbindelseröver , Den särskilda överenskommelsen mellan ochDanmark om flygtrafikledningstjänst m, m. med anledning av tillkomsten av endansk flygplats på Saltholm behandlar betingelserna för utövande av dansktrafikledningstjänst i berörda delar av svenskt luftrum. Den innehåller vidarebestämmelser som säkerställer möjligheter att utöva den kontroll avluftrummet som krävs för att hävda landets territoriella integritet. Den gerslutligen bestämmelser som för svenskt vidkommande reglerar de medflygverksarriheten på Saltholm sammanhängande flygbullerfrågorna. Ifråga om de allmänna förutsättningarna för denna överenskommelse konstateras ipropositionen bl. a. att Saltholmstrafiken under in- och ut-flygningsfaserna istor utsträckning kommer att beröra svenskt luftrum, men att entillfredsställande trafiksamordning likväl blir möjlig mellan flygplatserna iregionen, dvs. Saltholm, och V£erl0se på den danska sidan och ,och på den svenska sidan. och Saltholms inbördes lägen nödvändiggörvidare en nära trafiksamordning, som bl. a. innebär att flygtrafiken måsteinpassas i bestämda flygvägsmönster. Sverigemedger sålunda i överenskommelsens avsnitt om luftrum ochflygtrafikledningstjänst att dansk flygtrafikledning utövar trafikledningstjänstinom svenskt luftrum för flygtrafik under in- och utflyg-ning vid flygplatsenpå Saltholm. Utsträckningen av det svenska luftrum där detta får ske skallnärmare bestämmas genom särskild överenskommelse mellan de svenska och danskaluftfartsmyndigheterna. Särskiltangeläget anges det ha varit att vid överläggningarna om överenskommelsentillse att ges möjlighet att utöva den kontroll av luftrummet som krävsför att hävda territoriella integritet. Överenskommelseninnehåller därför en bestämmelse om att den i händelse avkrig, krigsfara eller om det eljest är nödvändigt av nationella säkerhetsskälmed omedelbar verkan skall kunna suspendera eller upphäva rätten för den danskaflygtrafikledningen att utöva trafikledningstjänst inom svenskt luftrum. Vadbeträffar bestämmelserna i överenskommelsens avsnitt om flygbuller finns detett allmänt åtagande från de danska luftfartsmyndigheterna att anpassaflygtrafiken vid Saltholm så att minsta möjliga störningar uppstår översvenskt land samt att nedbringa störningarna i takt med vad den tekniska ochflygoperativa utvecklingen medger. Vidareålägger överenskommelsen de danska luftfartsmyndigheterna att tillse attkritiskt buller inte når utanför en närmare angiven gräns linje. Denna inbegripersvenskt land på Barsebäckshalvön och går strax utanför svenskt land vid Limhamnmen går eljest relativt långt ut från svenskt landområde. Gränslinjen skapar enbullerskyddszon av det slag som flera av remissinstanserna bl, a.luftfartsverket ansett bör upprättas. Den gäller för bullerstörningar frånall flygverksamhet vid Saltholm, således även markbuller. Föratt säkerställa efterlevnaden av de föreskrivna bullerbestämmelserna angeröverenskommelsen att i med bistånd avluftfartsmyndigheterna skall ombesörja erforderliga bullermätningar.Överenskommelsen innebär slutligen åläggande för danska luftfartsmyndigheternaatt vidta åtgärder så att gränslinjen för kritiskt buller ej överskrids ochatt om så ej sker kan begränsa rätten för dansk flygtrafikledning attutöva trafikledningstjänst inom svenskt luftrum. Medunderstrykande av vad departementschefen i förevarande sammanhang anförtfinner utskottet i likhet med denne den sålunda träffade överenskommelsen utgöra en tillfredsställandelösning av de problem som för svensk del aktualiseras genom tillkomsten av enstorflygplats på Saltholm. Utskottet vill härutöver endast understryka att dettorde vara angeläget att svenska myndigheter beaktar avtalets möj- ligheteratt yrka på sådan anpassning av flygtrafikens omfattning att bullerstörningarnainte överskrider acceptabla nivåer. Utskottet,som inte heller i övrigt funnit anledning till erinran mot överenskommelsensinnehåll, tillstyrker i enlighet med det anförda och med biträdande av yrkandehärom i motionen 1973: 2083 att överenskommelsen från svensk sida godkännes. Planerings-och miljöfrågor m. m. I motionen 1973: 2081 har bl. a. yrkats attriksdagen måtte uttala att landförbindelserna på den svenska sidan inom ramenför pågående och förestående regionala planeringsåtgärder bör förverkligas påsådant sätt, att en alltför stark koncentration av bebyggelsen i ,ett alltför hårt ianspråktagande av värdefull åkerjord och förstöring av viktiganatur- och miljövärden kan förebyggas samt att resultatet av de ytterligareutredningar detta kan ge anledning till bör underställas . Vidarehar i motionen 1973:2083 yrkats att kompletterande utredningar görs underförberedelsetiden för som klarlägger dels möjligheterna att begränsaden ökade biltrafikens miljöpåverkan, dels möjligheterna att skydda värdefullåkerjord i sydvästra och ge förutsättningar för en balanserad utvecklingav näringslivet i . Utskottetvill i anledning härav erinra om departementschefens uttalanden (s. 77 o. ff)i dessa frågor.. Tillkomstenav förbindelserna siigs sålunda ställa särskilda krav på en framsyntsamhällsplanering och på tillräckligt kraftfulla medel för genomförande av deintentioner som kommer till uttryck i en sådan planering. Detta förklaras varanödvändigt om regionen och angränsande områden skall kunna på ett balanseratsätt utnyttja de möjligheter som ligger i en närmare integration avÖresundsregionen. Det krävs också om de olägenheter skall kunna undvikas, somligger i en ensidig tillväxt av befolkningskoncentratiönen i främst sydvästraSkåne, i ett eftersättande av jordbrukets verksamhetsbetingelser och i ettåsidosättande av landskapsvård och miljöhänsyn. Ett mycket betydande värdeligger givetvis, sägs det, i det förhållandet att man genom överenskommelsernakunnat undanröja den hittillsvarande långvariga osäkerheten om förbindelserna,deras sträckning och utformning och ge fasta utgångspunkter för det fortsattaplaneringsarbetet. Ällmäntsägs gälla att med sina näringslivs-, bebyggelse- och miljöförhållandenföreter planeringsproblem som avviker från dem som möter i andra delar avlandet. Fortsatta regionalpolitiska ansträngningar krävs därför när det gälleratt åstadkomma en mera balanserad utveckling inom området. Detta följer ocksåav det regionalpolitiska handlingsprogram, som antagit under 1972års höstsession (prop. 1972: 111, bil. 1, InU 1972: 28, rskr 1972: 347) och avde befolknings- ramarsom enligt programmet skall ligga till grund för planeringen i berörda län. Isammanhanget erinras om det nära samarbete som redan äger rum mellan de bådalänsstyrelserna i när det gäller att genom planering och andra åtgärderverka för en mera balanserad regional utveckling. Det sägs nu vara angelägetatt samarbetet intensifieras, i första hand i samband med den föreståendelänsplaneringsomgången länsplanering 1974 och därefter inom ramen för denfortsatta rullande länsplaneringen. Detta samarbete anses böra utsträckas tillangränsande län. Lämpligt samråd förklaras också böra äga rum med motsvarandeplaneringsorgan på den danska sidan. Det framhålls vidare att de riktlinjersom fastställt (prop. 1972: 111, bil. 2, CU 1972: 35, rskr 1972: 348)när det gäller hushållningen med mark och vatten, nu fullföljs i samarbetemellan länsstyrelser och kommuner. Detta arbete skall i första hand leda framtill program för planering och andra erforderliga åtgärder. Dessaprogram, som skall vara färdiga senast den Maj:t, kommer bl. a. att behandla frågor som gäller t. ex. avvägningar mellan å ena sidan intresset att be vara landets bästa jordbruksmarker och å andra sidan tätorternas behov av mark för bostadsbyggande, industriändamål m. m. Resultatet av pro gramarbetet och Kungl. Maj:ts ställningstagande till de framlagda pro grammen kommer att sammanställas och redovisas för . Här vid ges också tillfälle tUl en samlad bedömning av de planeringsfrågor av rikskaraktär som uppkommer i de här aktuella områdena. Slutligenframhålls att det förhållandet att de samlade resultaten av länsplanering 1974,den regionala trafikplaneringen och den fysiska riksplaneringens programskedekommer att föreligga också ger förutsättningar för en samlad ochallsidig utvärdering av såväl regionalpolitiska som miljömässiga aspekter ochför en bedömning av vilket behov av ytterligare insatser som kan ansespåkallade. Utskottetvill för sin del kraftigt understryka vad departementschefen i dessa delaranfört. Härav torde bl. a. framgå att med anlitande av de styrmedel somnumera finns i fråga om såväl den regionala utvecklingsplaneringen som denfysiska planeringen de miljömässiga nackdelar som ett brobygge kan medförabör kunna i hög grad neutraliseras. Utskottetvill vidare understryka vikten av att förberedelsetiden för den nya KM-ledenanvänds för kompletterande utredningar syftande till att förhindra en starkkoncentration av bebyggelsen i , ett hårt ianspråktagande avvärdefull åkerjord och försämring av viktiga natur- och miljövärden. Sådankoncentration och sådana regional- och miljöpolitiska försämringar hotar ävenom förbindelserna med sker med färjor. Med en väl planeradregionalpolitik kan en fast förbindelse bli ett värdefullt bidrag till försökenatt stärka utvecklingen i östra och övriga angränsande områden eftersomsnabba förbin- 2 Riksdagen1973.15 saml. delseröver sundet kan betyda s.tt industrierna med bibehållna fraktkostnader kanflytta längre från kusten. Utskottet förutsätter att Kungl. Maj:t samtvederbörande myndigheter och organ redan från början av förberedelsearbetet medstörsta uppmärksamhet följer utvecklingen och vidtar härav betingade åtgärder. Imotionen 1973: 2083 har begärts att särskilt uttalar att tillkomstenav KM-leden förutsätter snabbare utbyggnad och upprustning av tillfartsvägarnasärskilt i vad gäller E 6 och vägarna mot östra . Åtgärder av detta slagär emellertid enligt utskottets uppfattning nödvändiga även för övriga berördavägar eller vägavsnitt. Redan i propositionen framhålls också att vägnätet påömse sidor om sundet helt naturligt bör göras i sådant skick att den trafik somkommer att gå på leden smidigt kan avvecklas och .fördelas till olika delar avÖresundsregionen och landet i övrigt. Här/idlag sägs planeringen av vägnätet iSkåne och på . få inriktas på att KM-leden öppnas för trafik senastår 1985. Påsvensk sida ankommer det vidare såsom i propositionen framhålls på vägverketatt i samråd med länsstyrelserna och berörda kommuner vid sin planering avvägbyggandet föreslå och verkställa de ytterligare åtgärder i fråga omviignätet som blir behövliga i anledning av KM-leden. De svenska myndigheternahar för övrigt tagit hänsyn till en kommande fastförbindelse. I förslaget till generalplan har således bådeKM-leden och tagits upp. Även i det regionplaneförslag försydvästra som f. n. remissbehandlas förutsätter man att KM-leden byggsoch beaktar konsekvenserna därav för vägnätet i regionen. Ianledning av särskilt yrkande i motionen 1973: 2083 vill utskottet redan nuframhålla att tillkomsten av KM-leden och de därav föranledda investeringarnai vägnäl:et i inte får inkräkta på erforderligt byggande ochunderhåll av vägar i övriga . Närmare ställning till härmedsammanhängande frågor torde emellertid få tas i samband med prövningen avvägbudgeten . Imotionen 1973: 2076 har hemställts att hos Kungl. Maj:t begär attinitiativ tas i syfte att finna lämpliga former för den fortsatta övergripandesamhällsplaneringen i den del av landet som berörs av de fasta förbindelsernaöver .. Utskottetvill i anledning härav erinra om att avslagit ettmotionsledes framställt yrkande om ett gemensamt planeringsorgan för Malmöhusoch län (CU 1973: 25). Däresti den nu föreliggande motionen med kravet på en starkt övergripande planeringoch styrning även åsyftas administrativa åtgärder av innebörd att man ovanförlänsstyrelserna i de berörda länen skall tiU-skapa ett särskilt, centraltplaneringsorgan är inte heller trafikutskot- tetberett att tillstyrka motionen i denna del. Inrättandet av ett sådant organskulle på ett avgörande sätt undanrycka förutsättningarna för dendecentraliserade planering på länsnivå som tillämpas för landet i desshelhet. Det skulle även föregripa länsberedningens pågående arbete. Denförstärkning och målmedvetna inriktning av planeringsverksamheten iSkånelänen, som enligt motionen krävs vid ett beslut om fastaÖresundsförbindelser, framstår emellertid även enligt utskottets uppfattningsom angelägen. Utskottet vill i anslutning härtill framhålla att länsstyrelsernai och vid ett gemensamt sammanträde den 10 april 1973fastställt ett samordnat handlingsprogram (handlingsprogram) för denregionalpolitiska och fysiska planeringen i hela . I handlingsprogrammetförklarar sig de båda länsstyrelserna eniga om ett fortsatt och utvidgatsamarbete i planeringsfrågor i samverkan med kommunerna. Inledningsvispåpekas handlingsprogram att ett intimt samarbete mellan länsstyrelsernaförekommit och att det successivt utvecklats allt starkarebeträffande bl. a. regionalpolitik, trafik-och vägfrågor, vatten och avlopp,vattenvård, renhållning, naturvård samt andra former av fysisk planering.Länsstyrelserna uttalar vidare, att behovet av samarbete över länsgränserna ochgemensam planering i landskapet kommer att göra sig än mera gällande iframtiden. Ifråga om regionalpolitiken betonar länsstyrelserna bl. a. att de i denfortsatta verksamheten kommer att verka för bättre balans i befolkningsfördelningeni landskapet. Länsstyrelserna avser bl. a. att söka utarbeta en gemensammålsättning för bebyggelsefördelningen i stort i , använda gemensamtunderlagsmaterial och i övrigt samordna länsprogrammen, I anslutning till denregionalpolitiska planeringen ämnar länsstyrelserna också söka ytterligaresamordna trafik- och vägplaneringen i , Vadbeträffar hushållningen med mark och vatten framhålls att länsstyrelsernakommer att verka för att områden för rekreation och friluftsliv och för denvetenskapliga naturvården säkerställs i landskapet. Länsstyrelserna förklararvidare att de avser att i samverkan med kommunerna söka samordnanaturvårdsplaneringen i . Idetta sammanhang bör även framhållas att de båda länsstyrelserna fortlöpandesamråder med övriga länsstyrelser i i planeringsfrågor, som harstörre allmän räckvidd. Ettväl utvecklat planeringssamarbete finns sålunda redan mellan de bådalänsstyrelserna i , mellan dessa och övriga länsstyrelser i Sydsverigesamt med motsvarande myndighetsfunktioner på den danska sidan. De avmotionärerna aktualiserade frågorna synes genom bl. a. dessa samarbetsformerkunna få en tillfredsställande lösning. Därest så av ena eller andra skäletinte skulle visa sig vara möjligt förutsätter utskottet med hänsyn tillfrågornas stora vikt att Kungl. anstalfarom de åtgärder som i anledning härav må befinnas erforderliga och för riksdagenframlägger därav föranledda förslag. anfört i anledning av nu behandlade motionsyrkanden bör av riksdagenges Kungl.