bet · FW01LU13 · 1973-12-31 00:00:00 — Det i propositionen föreslagnaeninstanssystemet kan enligt utskottets mening förväntas komma att medförabetydande tidsvinster i många fall. Mot förslaget om fullföljdsbegränsning har i motionensärskilt åberopats kravet på rättssäkerhet. Enligt utskottets mening äremellertid bytesärendena regelmässigt av enkel beskaffenhet och kräver ingående undersökningar. Bifalles också förslaget om att muntlig bevisningskall kunna tas upp vid hyresnämnden, kan enligt utskottets mening kravet pårättssäkerhet anses tillgodosett. Under remissbehandlingen av promemorian I har förslaget omupptagande av muntlig bevisning vid hyresnämnd mötts av viss kritik. Fleraremissinstanser har uttryckt farhågor för att införandet av muntlig bevisningskulle leda till en avsevärd förlängning av handläggningstiden för de ärendensom inte skulle ha fullföljts till fastighetsdomstol. Remisskritiken fårenligt utskottets mening emellertid ses mot bakgrunden av förslaget ipromemorian att muntlig bevisning skulle få förebringas i alla slagshyresnämndstvister. Sedan i propositionen rätten att åberopa munthg formellbevisning begränsats till ärenden om byte och upplåtelse i andra hand avlägenhet kan enligt utskottets uppfattning rätten att förebringa muntligt bevisomöjligen komma att innebära några nämnvärda förskjutningar avhandläggnLngstiderna. Vad utskottet ovan har anfört om byte av bostadslägenhethar enligt utskottets mening motsvarande tillämpning när det gäller upplåtelsei andra hand av sådan lägenhet. På grund av det anförda tillstyrker utskottet att riksdagenmed avslag på motionen 1973: 1625 i denna del antar 12 kap. 70 och 72 §§ i förslagettill lag om ändring i JB. Utskottet tillstyrker vidare att antar 13och 25 §§ i förslaget till ny lag om arrendenämnder och hyresnämnder. Underrättelse till hyresgäst om möjligheterna attåtervinna förverkad hyresrätt Om hyresgäst dröjer med betalningav hyran utöver efter förfallodagen är hyresrätten förverkad ochhyresvärden berättigad att säga upp avtalet. Sker rättelse innan hyresvärden hargjort bmk av sin rätt att säga upp avtalet kan hyresvärden därefter inteåberopa dröjsmålet som grund för att hyresgästen skall skiljas från lägenheten.Även om hyresvärden hunnit begagna sin uppsägningsrätt kan hyresgästen enligt12 kap. 44 § JB återvinna hyresrätten, om han betalar hyran senast tolftevardagen från uppsägningen antingen direkt till hyresvärden eller genom attnedsätta den hos överexekutor. I en motion (1972: 48) till riksdag av herrSjöholm väcktes fråga om att införa bestämmelser av innebörd att hyresvärdenskall i förekommande fall vara skyldig att i uppsägelsen underrätta hyresgästenom möjlighetema för denne att återvinna hyresrätten. fördei sitt betänkande (LU 1972: 12) att övervägande skäl talade för att en ordninginförs som säkerställer att hyresgästen för det fall alt han har förverkat sinhyresrätt på gmnd av bristande betalning av hyran får kännedom om vad han haratt iaktta för att vara bevarad vid sin rätt till fortsatt besittning avbostaden. Utskottet framhöll att detta kan ske genom att bestämmelser införs avinnebörd att hyresgästen i samband med uppsägningen skall underrättas ommöjligheten till återvinning av hyresrätten. Frågan borde dock enligtutskottet övervägas i samband med att hyreslagstiftningen sågs över. Utskottethemställde att gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört.Riksdagen biföll vad utskottet hemställt (rskr 1972: 227). anför i propositionen att han i likhet med lagutskottet anserövervägande skäl tala för att hyresvärden åläggs någon form avunderrättelseskyldighet. Denna föreslås utformad så att den tidsfrist som stårhyresgästen till buds enligt 44 § börjar löpa först den dag hyresgästenerhållit underrättelse om vad han har att iaktta för att bevara sin rätt tillbostaden. Formulär till underrättelsen föreslås bli fastställt av Kungl. Maj:teller av myndighet som Kungl. I motiveringen till bestämmelsenanförs att underrättelse som avviker från det fastställda formuläret börfrånkännas rättslig betydelse. Imotionen 1973: 1625 yrkas under punkten C att bestämmelsen om fastställande avformulär skall utgå ur lagförslaget. Därest detta yrkande inte skulle bifallasyrkas i andra hand att bestämmelsen ges sådant innehåll att därav framgår att,om underrättelse avviker från formuläret, den skall frånkännas rättsligbetydelse. Som skäl för yrkandena anför motionärema bl. a. attpartsorganisationerna på hyresmarknaden sysslat medformulär och blanketter för alla former av uppsägningar,avflyttningsmeddelanden och underrättelser. Maj:t hittillsinte blandat sig i detta kan motionärerna inte se något skäl till att ingripandeskall ske beträffande just ifrågavarande underrättelse. Motionärerna anförvidare att uttalandet att rm-derrättelse, som avviker från formuläret, börfrånkärmas rättslig betydelse saknar täckning i lagtexten. Vill man åstadkommasådan rättsverkan bör lagtexten enligt motionärerna omarbetas och ange verkanav att fastställt formulär inte används. Utskottethälsar med tillfredsställelse att den av utskottet vid föregående års riksdagpåtalade frågan nu fått sin lösning. Mot den föreslagna utformningen avunderrättelseskyldigheten har utskottet inget att invända. UtskottetvUl i detta sanunanhang erinra om att även stämningsansökan med yrkande atthyresförhållandet skall upphöra och ansökan om vräkning av hyresgästen gällersom uppsägning, när ansökningen har delgetts i behörig ordning. Med hänsyn tillde olika situationer under vilkauppsägning sålunda kan komma till stånd måste det enligt utskottets meningvara svårt för en enskild hyresvärd att utforma en underrättelse tillhyresgästen som är klar och entydig. Det är givetvis angeläget att garantierskapas för att hyresvärdens underrättelse till hyresgästen om hans rätt tillåtervinning av hyresavtalet får sådan utformning att den inte kan missförståsav hyresgästen. Mot bakgrund härav synes det utskottet mest ändamålsenligt, attunderrättelsens lydelse fastställs av Kungl. Maj:t eller av den myndighet somKungl. Motionen 1973: 1625 bör därför, såvitt nu är i fråga,avslås. Enligtvad utskottet inhämtat har bestämmelsen angående formulär till underrättelseutformats efter förebild i hemförsäljningslagen. Enligt 2 § sagda lag ärköparens anbud eller svar gällande mot honom endast om han av säljaren mottageren särskild handling, varigenom han erinras om sina rättigheter enligt lagen.I andra stycket stadgas att Kungl. Maj:t eller myndighet som Kungl Maj:tbestämmer fastställer formulär till sådan handling. Avviker till köparen överlämnadhandling från fastställt formulär blir köparens anbud eller svar, enligt vadsom anförts i motiven till bestämmelsen, inte gällande mot honom. Den avvikandehandlingen frånkänns sålunda rättslig betydelse. Detta förhållande framgårlikväl inte av lagtexten. Det bör understrykas att lagrådet inte hade någonerinran mot utformningen av bestämmelsen. Medhänsyn till det anförda avstyrker utskottet bifall även till alternativyrkandetunder punkten C i motionen 1973: 1625. Bruksvärdeshyraoch rätt till fullföljd i mål om sådan hyra Bestämmelserna i 12 kap. 48 § JB om bruksvärdeshyraföreslås i propositionen jämkas redaktionellt. Syftet med den föreslagnajämkningen anges vara att undanröja risken för missförståndet att bestämmelsernaskulle ge hyresvärden rätt att vid förlängning ensidigt bestämma hyran för denfortsatta förhyrningen. Vidare föreslås att brist-ortsbegreppet avskaffas ochatt jämkningsregeln i andra stycket görs generellt tillämplig. Utskottet har i detföregående tillstyrkt att prövningen av förstagångshyra i bristort avskaffas.Under sådana omständigheter föreligger det, såsom föredragande statsrådetpåvisat, inte längre något behov av att över huvud taget ha kvar någrasärskilda regler för bristorter. Ett avskaffande av bristortsbegreppet innebärockså att regelsystemet förenklas, vilket måste anses vara en betydandefördel. Utskottet tillstyrker därför förslaget att slopa bristortsbegreppetoch att göra jämkningsregeln generellt tillämplig. Mot den föreslagnautformningen av 48 § har utskottet inget att invända. Utskottet avstyrkersålimda yrkandet i motionen 1973: 1625 (p. B) om att överföra första stycketsfjärde mening till ett särskilt stycke. Frågan om tillämpningen av 48 § tas upptill behandling i motionen I motionen hänvisas inledningsvis till de av utskottet i det föregående(s. 39) redovisade och i proposition 1973: 21 föreslagna särskildasubventionerna, vilka syftar till att underlätta en sanering av det äldrebostadsbeståndet. Motionärerna framhåller därefter att departementschefen isistnämnda proposition uttalat att rimliga garantier måste föreligga för attsubventionerna kommer de boende till godo vid hyressättningen. Detta syftekommer enligt motionärerna att beträffande hy-resreglerad fastighet tillgodosesgenom ändring i hyresregleringslagen. Beträffande övriga fastigheter gäller vidhyressättningen reglerna i 12 kap. 48 § 3 B om bruksvärdeshyra. Motionärernahävdar att tillämpningen av dessa bestämmelser emellertid blivit oenhetlig,eftersom hyresnämnder och fastighetsdomstolar inte alltid tillmäter hyrorna ide allmännyttiga bostadsföretagen den betydelse vid bruksvärderingen somuppenbarligen varit lagstiftarens avsikt. På grund av den oklarhet som sålundatycks råda beträffande tillämpningen av 48 §, synes det motionärerna naturligtatt intentionerna om de allmännyttiga företagen som prisledare påhyresmarknaden klarare än nu kommer till uttryck i själva lagtexten. Motionärernayrkar därför att skall hos Kungl. Maj:t begära att 48 § tilläggs ettstycke av innebörd att, om jämföriiga lägenheter står att finna i hus somtillhör allmännyttiga bostadsföretag, hyresläget skall för dessa lägenhetertillmätas avgörande betydelse vid jämförelseprövningen. Utskottetvill till en början framhålla att de förbättringslån som föreslås ipropositionen 1973: 21 i syfte att få flerfamiljshus upprustade avsestillämpas på äldre fastigheter med begränsad återstående användningstid. Fördessa fastigheter gäller i huvudsak hyresregleringslagens regelsystem. De imotionen påtalade problemen har därför, såvitt avser saneringslägenheter,aktualitet huvudsakligen på inte hyresreglerade orter. Såsommotionärerna påpekar har lagstiftarens avsikt varit att de allmännyttigabostadsföretagens hyror skall vara vägledande vid bruksvärdesprövningen. Ipropositionen 1971: 103 med förslag till lag om fortsatt giltighet avhyresregleringslagen uttalade sålunda departementschefen (s. 47) att omlikvärdiga lägenheter står att finna i hus som tillhör allmännyttigabostadsföretag, är det naturligt att tillmäta hyresläget hos dessa lägenheteravgörande betydelse vid jämförelseprövningen. När det gäller saneradelägenheter skall självfallet samma princip tillämpas. Departementschefenframhåller också i propositionen 1973: 21 (s. 93) att de kommunala ochallmännyttiga företagens hyror kan vid bruksvärdesprövningen antas få sammaprisledande funktion i fråga om förbättrade lägenheter som de för närvarandehar i fråga om nyproducerade lägenheter. Utskottetär medvetet om att det system med bruksvärdeshyror för bostadsändamål sominfördes genom reform är förenat med En av hyresrådet gjordsammanställning av praxis beträffande bostadslägenheters bruksvärdeshyror(1972 s. 161), vilken grundar sig på en av Rittriföretagen genomgång av alla hyresnämnds- och tingsrättsavgöranden under åren19691971, visar dock inte att de rättstilläm-pande myndigheterna annat än ienstaka fall underlåtit att tillmäta hyrorna i de allmännyttiga företagen denbetydelse vid bruksvärdesprövningen som lagstiftaren avsett. Enligt vad utskotteterfarit tillämpar också hyresnämnderna i och undantagslöstde fastslagna principerna om de allmännyttiga företagens inverkan på jämförelseprövningen. Attdet likväl uppstått en viss oenhetlighet i rättstillämpningen kunde utskottetkonstatera redan vid föregående års riksdag i anledning av en motion angåenderätt till fullföljd mot fastighetsdomstols dom om fastställande avhyresvillkor. I sitt av godkända betänkande (LU 1972: 17) ansågutskottet det därför inte kunde hållas för osannolikt att utvecklingen såsmåningom skulle komma att leda till ett behov av utvidgad fullföljdsrätt. Fråganom det föreligger behov av ändring i bruksvärdesreglerna tas upp till prövningäven i förevarande proposition (s. 174) med anledning av vissa påpekanden avnågra remissinstanser. Föredragande statsrådet konstaterar att erfarenheternaav tillämpningen av hyreslagens bruksvärdessystem ännu är begränsade och attnågon fast praxis inte har hunnit utbilda sig. Den av statsmakterna år 1971beslutade avvecklingen av hyresregleringen fr. o. m. den 1 oktober 1972beträffande ett betydande antal lägenheter torde enligt statsrådet ganskasnart ge underlag för en säkrare bedömning av hur bruksvärdessystemet fungerari den praktiska tillämpningen. Statsrådet anser därför att någon ändring i saki bruksvärdesreglerna inte bör företas förrän sådant underlag finns. Utskottetkan instämma helt i föredragande statsrådets uttalanden. Det tillägg till 48 §som motionärerna yrkat bör således inte nu komma till stånd. Utskottetförutsätter emellertid att gällande bruksvärdesregler blir föremål för översyn,när ett tillräckligt underlag för en sådan översyn finns. Det bör dockanmärkas att ett fastslående i lagtexten av att de allmännyttiga företagens hyrorskall tillmätas avgörande betydelse kan innebära nackdelar för hyresgästerna,för den händelse att dessa företags hyror skulle komma att överstiga hyrorna idet enskilt ägda fastighetsbeståndet. Idetta sammanhang bör också observeras att Kungl. Maj:t tillkallatsakkunniga för att se över bestämmelserna om överprövning av hyresnämndsbeslut. I direktiven (se s. 40) framhålls att de sakkunniga skall utredamöjligheterna att skapa en enda överinstans för bruksvärdesmål. Om en sådanöverinstans införs, torde man enligt utskottets meningkunna räkna med att den av motionärerna påtalade oenhetligheten irättstillämpningen skall försvinna. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet bifall till motionen 1973: 1612. Genomatt en utredning nu tillsatts för att se över bestämmelserna om överprövning avhyresnämnds beslut får syftet med motionen 1973: 98 anses ha blivittillgodosett. Motionen bör därför inte föranleda någon åtgärd. I propositionen föreslås att de framlagdalagförslagen med några få undantag skall träda i kraft , medan imotionen 1973: 1625 yrkas att hela lagstiftningskomplexet skall träda i kraftden . har vid företräde inför utskottet riktat kritik mot attlagstiftningen skall träda i kraft endast cirka efter det attriksdagen behandlat ärendet. Enligt förbundet har man inte möjlighet att pådenna korta tid hinna informera sina funktionärer och medlemmar om den nyalagstiftningen och i övrigt vidta de åtgärder som denna föranleder. däremot har biträtt propositionens förslag och understrukit att detär av vikt för hyresgästerna att lagstiftningen träder i kraft den 1 juni 1973.Det övervägande antalet avtal på hyresmarknaden löper , räknat frånoch med , med en uppsägningstid . Om lagstiftningenskulle träda i kraft först skulle således flertalet hyresgästerinte kunna utnyttja möjligheten att säga upp avtalet för villkorsändring förtäntill . Även om tiden fram till är kort räknarman med att i erforderlig utsträckning hinna informera sina funktionärer ochmedlemmar om den nya lagstiftningen. Utskottethar full förståelse för att man i motionen och från fastighetsägarhåll önskaren längre respittid innan lagstiftningen skall träda i kraft. Denna är avrelativt komplicerad natur, och av endast en månad mellanriksdagsbehandlingen och ikraftträdandet kan därför synas mycket knapp. Det äremellertid önskvärt att de nya bestämmelserna kommer i praktisk tillämpning såsnart som möjligt. Bifalles yrkandet i motionen skulle det, såsomHyresgästernas riksförbund påpekat, innebära att den föreslagna och avutskottet tillstyrkta uppsägningsrätten inte skulle få någon reell betydelseför hyresgästerna förtän . En sådan försening måste enligtutskottets mening om möjligt undvikas. har bekräftatatt man hinner med att i erforderlig utsträckning informera sina funktionäreroch medlemmar om den nya lagstiftningen. böräven hinna med motsvarande information. Pågrund av det anförda tillstyrker utskottet att med avslag påmotionen 1973: 1625 i denna del antar de i propositionen föreslagnaikraftträdandebestämmelserna. Härigenom har också syftet med yrkandet imotionen 1973: 1087 blivit tillgodosett. Denna bör därför inte föranleda någonriksdagens åtgärd. Såsom framgår av det föregående (s. 1) harutskottet beslutat att till senare tidpunkt uppskjuta behandlingen av 12 kap.33, 45 och 47 a §§, vilka har samband med propositionen 1973: 32 angåendeändringar i m. m. Detta föranleder att hänvisningen tillnämnda paragrafer i p. 1, 11 och 14 i övergångsbestämmelserna skall utgå. Beträffandeövergångsbestämmelserna i övrigt föranleder dessa inga särskilda uttalandenfrån utskottets sida. Utskottet har ingen erinran mot lagförslagen i dedelar som inte förut särskilt berörts. 1. beträffande förbud mot obestämdahyror att med avslag på motionen 1973: 1624 och på det. i motionen1973: 1625 under A framställda yrkandet antar 12 kap. 19 a § i det vidpropositionen 1973: 23 fogade förslaget till lag om ändring i jordabalken, 2. beträffande bostadsförmedlingsrätt att föra talan vid hyresnämnd att med avslag på det i motionen1973: 1625 under B framställda yrkandet antar 12 kap. 35 § i förslaget till lagom ändring i jordabalken, 3. beträffande viss underrättelsetill hyresgäst att med avslag på de i motionen 1973: 1625 under C 1-2framställda yrkandena antar 12 kap. 44 § i förslaget till lag om ändring ijordabalken, 4. beträffande bruksvärdeshyra attriksdagen med avslag på det i motionen 1973: 1625 under D framställda yrkandetantar 12 kap. 48 § i förslaget till lag om ändring i jordabalken, 5. beträffande tillämpningen avbestämmelserna om bruksvärdeshyra att avslår motionen 1973: 1612, 6. beträffande hyresgästsuppsägningsrätt att med avslag på det i motionen 1973: 1625 under E1 framställda yr- kandetantar 12 kap. 54 § första stycket i förslaget till lag om ändring ijordabalken, 7. beträffandesärskild uppsägningsrätt vid korttidsavtal a) att avslår det imotionen 1973: 1625 under E 2 framställda yrkandet att 12 kap. 54 § andrastycket skall utgå ur förslaget till lag om ändring i jordabalken, b) att med förklaringatt propositionen, såvitt nu är i fråga, inte kunnat oförändrad godtas försin del med bifall till det i motionen 1973: 1625 under E 3 framställdayrkandet antar 12 kap. 54 § andra och tredje styckena i förslaget till lag omändring i jordabalken med i härvid fogad bilaga 1 såsom utskottets förslagbetecknade lydelse, 8. beträffande mothyresnämnds beslut i bytesärende m.m. att med avslag å det i motionen1973: 1625 under F framställda yrkandet antar dels 12 kap. 70 och 72 §§ iförslaget till lag om ändring i jordabalken, dels 13 och 25 §§ i förslaget tilllag om arrendenämnder och hyresnämnder, 9. beträffande rätt till fullföljdav talan i bruksvärdesmål att motionen 1973: 98 inte föranleder någonriksdagens vidare åtgärd, a) att med förklaringatt punkten 1 i övergångsbestämmelserna i förslaget till lag om ändring ijordabalken måste ändras för sin del med avslag på det i motionen 1973: 1625under G framställda yrkandet antar punkten 1 med i härvid fogad bilaga 1 somutskottets förslag betecknade lydelse, b) att antarikraftträdandebestämmelserna i övriga lagförslag, c) att motionen1973: 1087 ej föranleder någon vidare åtgärd, 11. beträffandeövergångsbestämmelserna i övrigt a) att med förklaringatt punkterna 11 och 14 i övergångsbestämmelserna i förslaget till lag omändring i jordabalken måste ändras för sin del antar ifrågavarande punktermed i härvid fogad bilaga 1 som utskottets förslag betecknade lydelse, b) att antar övrigaövergångsbestämmelser i förslaget till lag om ändring i jordabalken, c) att antar övrigaövergångsbestämmelser i förslaget till lag om arrendenämnder och hyresnämnder, 12. beträffande förslaget till lag om ändringi jordabalken att dels med förklaring attingressen i förslaget till lag om ändringi jordabalken inte kunnat oförändrad antas antar ingressen med i härvid fogadbilaga 1 såsom utskottets förslag betecknade lydelse, dels antar lagförslaget iden mån det ej omfattas av hemställan ovan under 14, 68 och 1011 samt medundantag av 12 kap. 33, 45 och 47 a §§, 13. beträffande övriga lagförslag attriksdagen antar lagförslagen i den mån de ej omfattas av hemställan ovan under8, 10 och 11. Närvarande:herrar i (fp), (), (). (),fröken i (s), herrar (), (), iFalköping (c), (), (), (), herrarAndersson i (s). (vpk), i (c) ochSöderström (m). 1.betiMiande förbudet mot obestämda hyror av herrar () och () som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 47 som börjar medorden "Mot bakgrund" och slutar på s. 48 med orden "förevarandelagförslag" bort ha följande lydelse: "Detförhållandet att indexklausuler stundom leder till hyror som överstigerlägenhetemas bruksvärde kan dock inte i och för sig vara avgörande för om ettförbud mot sådana klausuler skall införas. Såsom motionärerna framhållitfyller indexklausulen nämligen en viktig praktisk funktion. Genom att användaen sådan klausul kan man få till stånd en hyreshöjning, som är föranledd avökade kostnader, utan att hyresvärden skall behöva säga upp varje enskilthyresavtal. Härigenom undvikes besvär med ny kontraktsskrivning, ständigaförhandlingar och uppsiigningar. Att indexklausulen är lämplig från dennasynpunkt framgår inte minst av att det övervägande antalet av landets primärkommunerträffat hyresavtal med sådana klausuler. Utskottetvill även understryka att indexklausulen inte längre kommer att innebära någonnackdel från hyresgästssynpunkt. Utskottet har ovan tillstyrkt förslaget atthyresgäst skall få rätt att säga upp hyresavtalet för ändring avhyresvillkoren. Hyresgästen har härigenom erhållit en tillräcklig garanti föratt indexklausulen inte skall behöva leda till för hög hyra. Något behov av att införa ett förbudmot sådan hyres-klausul kan utskottet därför inte anse föreligga. Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet attriksdagen med bifall till motionerna 1973: 1624 och 1973: 1625, såvitt nu är ifråga, för sin del beslutar att låta 19 a § utgå ur 12 kap. dels att den del av utskottets yttrande som på s. 58 ärintagen under rubriken bort ha följandelydelse: "Såsomframgår--------- (utskottets förslag)----- skall utgå. Utskottet har i det föregående beslutat att 12 kap. 19 a §skall utgå ur förslaget till lag om ändring i jordabalken. Detta medför attäven punkterna 810 i övergångsbestämmelserna till nämnda lag skall utgå. Beträffande---------- (utskottetsförslag)----- utskottets sida." dels attutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: "1.beträffande förbudet mot obestämda hyror att med förklaring attförslaget till lag om ändring i jordabalken inte kunnat oförändrat antas medbifall till motionen 1973: 1624 och det i motionen 1973: 1625 under Aframställda yrkandet för sin del beslutar att 12 kap. 19 a § skall utgå urlagförslaget." dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse: "11. beträffande övergångsbestämmelserna i övrigt a) att ------------------ (utskottetsförslag)------ betecknade lydelse, b) att riksdagenför sin del beslutar att delspunkterna 810 i ovannämnda övergångsbestämmelser delsefterföljande punkter skall erhålla numren 812, c) attriksdagen antar övriga övergångsbestämmelser i försla get till lag om ändring i jordabalken, d) attriksdagen------- (utskottets förslag)------ och hy resnämnder." 2. beträffande hyresgästs uppsägningsrätt av herrarLidgard (m) och (), som anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 42 med orden "De genom" och slutar medorden "av lagrådet" bort ha följande lydelse: "De genom propositionen framlagda förslagen bygger pådetta material samt på en skrivelse från (rskr 1972: 227)till vilken utskottet återkommer nedan. Över lagförslagen har ej inhämtatsyttrande av lagrådet.