bet · FW01CU6 · 1973-12-31 00:00:00 — Civilutskottetsbetänkande nr 1973 CU 1973:6 betänkande i anledning av motioner omvissa kommunsammanläggningar. Utskottet har behandlat motionerna 1973: 955 av i Agnas (m) vari - med hänvisning tillmotiveringen i motionen 1973:950 - hemställs att och Doroteakommun beviljas uppskov tills vidare med sammanläggning till respektivekommunblock, 1553 av i Bäckmora m. fl. (c, fp, m) varihemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller att frågan om Alftassammanläggning med kommun upptages till förnyad prövning, 1577 av herrar Ängström (fp) och i (c)vari hemställs att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna attkommunerna bör medges uppskov medkommunsammanläggning . Gällande ordning m. m. Enligt lagen (1919:293, omtryckt1969:770, ändrad 1972:230) om ändring i och ecklesiastik indelning() har Kungl. Maj:t att besluta om ändringar och justeringar i den kommunalaindelningen. Riktlinjer och förutsättningar för dessa beslut anges i lagen.Ändringar i kommunindelningen enligt andra riktlinjer och förutsättningar kanske enligt särskilda statsmakternas beslut. har sålunda medverkat vidden är 1946 beslutade och är 1952 genomförda kommunindelnings-reformen.Statsmakterna prövade (prop. 1961:180, KU 1962:1) åter frågan om enöversyn av kommunindelningen, en prövning som resulterade i lag (1962:35) omändring i . Däri föreskrevs bl. a. att för varje län skall finnas en avKungl. Maj:t fastställd plan för indelning av länet i kommuner, planer somredovisats i kungörelsen (1970:617) om fastställda planer för länens indelningi kommuner samt i därefter fattade ändringsbeslut. Indelningsfrågorna prövades åter vid riksdag(prop. 1969:103, KU 1969:24). Därvid antogs lag (1969:156) med särskildabestämmelser om ändring i kommunindelningen. Därigenom sades bl. a. att sådanändring i kommunindelningen som sker enligt fastställd plan får göras utanhinder av bestämmelserna i . Beslutet innebar bl. a. att länsstyrelserna efterinventeringar, vid vilka ändringar i tidigare blockindelning kan aktualiseras,skall upprätta förslag till tidsplan för återstående indelningsändringar. Överlänsstyrelsens förslag skall kommunernas yttranden inhämtas. därefter och efter att kammarkollegiets yttrande avgivitsha befogenhet att förordna om indelningsändring, vare sig kommunerna tillstyrkteller avstyrkt förslag. Om avvikelse från planen anses böra skemåste dock denna fråga först prövas i vanlig ordning. Lagen utgår från att indelningsändringarna skall kunnagenomföras senast vid utgången av . Lagen gäller därför till utgången avär 1973. För de indelningsändringar enligt fastställda planer som därefter kanbli aktuella skall således gälla de förutsättningar som anges i . Motivledesuttalades att Kungl. Maj:t vid sin prövning av ett särskilt fall givetvis kanunderlåta att förordna om indelningsändring ens . Föratt detta,skall ske utan att indelningsplanen ändras borde dock få förutsättasatt alldeles speciella omständigheter föreligger. I propositionen anfördes bl.a. att om det enligt bedömning allvarligt kan ifrågasättashuruvida en planerad kommunsammanläggning bör genomföras ens , kandet vara ett uttryck för mycket stor tveksamhet om sammanläggningen alls börkomma till stånd. I ett sådant fall borde överväga att i ställetföreslå att sammanläggningen utgår ur indelningsplanen. Enligt av Kungl. Maj:t fastställdaindelningsplaner har till kommunblock bl. a. sammanförts i länAlfta, , , och kommuner (kommunblock) samt iVästerbottens län och kommuner (kommunblock).Burträsks, Lövängers och kommuner (kommunblock) samtDorotea, och kommuner (Äsele kommunblock). Maj:t har den28 förordnat om sammanläggning av de iBollnäsblocket ingående kommunerna. Sammanläggning av kommunerna i ,resp. Äsele kommunblock är f. n. beroende pä Kungl. Frågor om förordnande om sammanläggning återstår nu attpröva beträffande 16 kommunblock. För att ändring skall kunna träda i kraft måste Kungl. Maj.ts förordnande ha meddelats senast månad 1973. riksdag (KU 1972:6) avslog enhälligt motionen1972:804 vari yrkats att skulle besluta om ändring i lagen (1969:156)med särskilda bestämmelser om ändring i kommunindelningen. Motionens syfte varatt senarelägga slutdatum för reformen med till utgången av år 1976.Till enhälliga avstyrkande fogade ledamöterna fråncenterpartiet, och moderata samlingspartiet ett särskilt yttrande.Däri anfördes bl. a. att lagstiftningen trots att frivilligprincipen enligtderas uppfattning borde ha vidhållits nu var ett faktum och då fickaccepteras som ett sådant. Vidare ströks under att det var angeläget attförevarande dispensmöjligheter utnyttjas generöst. Vid riksdag (CU 1972:35, s. 43) behandladesvidare motionen 1972:1798 vari yrkats att skulle ge Kungl. Maj:ttillkänna vad i motionen anförts om vikten av att tillräckligt beakta lokalaönskemål vid kommunsammanläggningar. ligt motionen och anförde att motionärens ståndpunkt ingåri de allmänna bedömningar som redan gjort. följde idecember 1972 enhälligt utskpttsbetänkandet. Frågor om bl. a. regeringsmaktensbeslut kan enligt regeringsformen inte komma under eller dessutskotts överläggningar och prövning på annat sätt än grundlagarna bokstavligenföreskriver. Såvitt motionerna kan anses syfta till en överprövning av Kungl.Maj:ts beslut eller till direktiv angående behandlingen av visst ärende kanmotionerna sålunda inte föranleda någon ytterligare åtgärd. Motionerna har medhänsyn härtill behandlats av utskottet endast såvitt de kan anses innefatta ettpåkallande av ändrade grunder för kommunindelningen. Enligt utskottets mening återförs situationen i flerasammanläggningskommuner till förhållandet att frivilliglinjen övergavs år1969. Som tidigare konstaterats av bl. riksdag är det orealistisktatt i detta skede söka riva upp ett beslut som snart ,är helt genomfört.Utskottet vill dock betona vikten av att Kungl. Maj:t utnyttjar sin dispensrättoch tar all möjlig hänsyn till lokala opinioner. Erfarenheterna av kommunindehiingsreformen, som deframstår både i motionerna och eljest, bör emellertid enligt utskottets meningtas till utgångspunkt för en översyn och bedömning av den permanentalagstiftningen, som i sina huvuddrag är av gammalt datum. Bedömningen bör tasikte på möjligheterna att förankra kommunindelnings-beslut ilevande opinioner och förena översiktliga, näringsgeografiska och regionalasynpunkter med rent kommunala önskmål. Utskottet förutsätter att förslag, somen sådan översyn och bedömning kommer att aktualisera, läggs fram förriksdagen. 1. att riksdagenlämnar motionerna 1973:955, 1553 och 1577 utan åtgärd såvitt de avser frågor omKungl. Maj:ts beslut angående kommunindelningen, 2. att ianledning av motionerna 1973:955, 1553 och 1577 såvitt de inte behandlats under1 ovan som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört. Närvarande: herrar Grebäck (c), (), (),i (s), fröken (), herrar i (c), (). (), (), (vpk), Jadestig (s), Äkerfeldt(c), (), () och (). av herrar (), (),i (s), (), (), Jadestig (s) ochFranzén (s) som anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 3 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "förriksdagen" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening torde motionärerna i en sådaneventuell avsikt ha syftat till sådana ändringar lagstiftning somskulle ge nya grunder för återstående sammanläggningar och ge möjlighet atttill nytt avgörande enligt dessa ta upp avgjorda ärenden innan sammanläggningenslutligen genomförts. En sådan åtgärd är med hänsyn till de komplexa sambandeni de från regionala beslut utgående indelningspla-' nerna vare sig möjlig ellerpåkallad. Denna mening torde redan tidigare ha delats av en enhällig rik.sdagvid behandlingen av betänkandena KU 1972:6 och CU 1972:35. Vid genomförandet avkommunindelningsre-fornien har i all möjlig mån hänsyn tagits till lokalaintressen. De utgångspunkter i fråga om reformens syfte, som stöddes avriksdagen, leder, helt naturligt, till att olika och från tid till annan iblandskiftande opinioner får vägas mot varandra. Hänsyn får därvid självfallet intetas endast till önskemål från ett håll utan även som skett till övrigaberörda kommuners synpunkter och till de regionala myndigheternas bedömningar. De grundläggande bestämmelserna lagstiftninghar inte berörts eller ens åsyftats i motionerna. Anledning finns inte förutskottet att utnyttja sin initiativrätt. dels utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. att avslår motionerna1973:955, 1553 och 1577 i vad de inte behandlats under 1. GOTAB 73 3469 S 1973