bet · FW01NU31 · 1973-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkande nr 1973 NU 1973:31 betänkande i anledning av motion om enöversyn av de nuvarande företagsformerna. I motionen 1973:943 av i m, fl, (c) hemställs att skall hos Kungl, Maj:tbegära en pariamentarisk utredning angående en företagsform vid sidan avaktiebolagen med annan maktstruktur i enlighet med vad som anförts i motionen. Demokratiska principer måste, heterdet i motionen, bli grundläggande i samarbetet mellan människor också iarbetslivet. beslut angående styrelserepresentation förde anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar med minst 100 anställda vardärför ett steg i rätt riktning. Frågan om styrelserepresentation är dock,säger motionärerna, i det stora företagsdemokratiska komplexet en relativtliten fråga så länge inte grundläggande maktförhållanden ändras.Demokratiseringsprocessen måste bedrivas efter flera olika handlingslinjer medsammanfallande syfte. Därför är det angeläget att granska också de nuvarandeföretagsformerna från maktsynpunkt. En parlamentarisk utredning föreslås få iuppdrag att utarbeta förslag till en alternativ företagsform med annanmaktstruktur än i aktiebolagen, t, ex, genom likvärdigt inflytande föranställda och företagsägare. Vid riksdag väcktes enmotion vari föreslogs att skulle begära en utredning om införande aven företagsmodell i vilken även andra intressentgrupper än aktieägarna skall hainflytande över ledningen. beslöt begära en utredning av detta slag(BaU 1970:62, rskr 1970:374), I propositionen 1972:116 med förslag till lag omstyrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar,m, m,, uttalade chefen för industridepartementet att frågan skulle prövas isamband med den pågående beredningen av förslaget till ny aktiebolagslag, 1 anledning av nyssnämnda proposition väcktes en motionmed i huvudsak samma innebörd som den nu föreliggande. Vid näringsutskottetsbehandling av frågan behandlades denna motion som en under denallmänna motionstiden väckt motion vari föreslogs en genomgripande översyn avaktiebolagslagen och den övriga företagsrätten med sikte på att företagsformerna skall möjliggöra en demokratisk Utskottet konstaterade (NU 1972:62) att LOoch TCO i sina remissyttranden över förslaget till ny aktiebolagslag framförtsynpunkter som till väsentlig del överensstämde med motionärernas förslag ochhänvisade till vad departementschefen uttalat rörande begäran år1970 om utredning rörande en ny företagsform. Utskottet utgick från att fråganom en ytterligare översyn av aktiebolags-- lagen skulle bli föremål för eningående prövning i samband med beredningen av det föreliggande förslaget tillny aktiebolagslag, I avvaktan på denna prövning var utskottet inte berett attförorda att skulle begära en utredning med sådana uppgifter somangavs i motionerna. I en reservation av företrädare i utskottetförordades en översyn av aktiebolagslagen i motionernas syfte. följdeutskottsmajoriteten och avslog motionerna. Med hänvisning till vad utskottetförra året (NU 1972:62) anförde i anledning av motioner med i huvudsak sammamotivering och yrkande som den nu föreliggande motionen avstyrker utskottetdenna. attriksdagen avslår motionen 1973:943. Närvarande: herrar (), Regnéll (m), iGlömminge (c), i (s), i (fp), (), i (s). (), Hovhammar (m), i (vpk),i (s), i (fp), () och (). 1, av i Glömminge (c) och (): Enligt meddelande till pressenkommer Kungl, Maj:t att lägga fram förslag om höjningav minimikapitalet i aktiebolag jämte andra åtgärder i syfte att försvåraskatteflykt genom utnyttjande av fåmansbolag. Därmed blir det än mer nödvändigtatt utreda frågan om alternativ företagsform - särskilt för de mindre företagen vid sidan av aktiebolagslagen. I den nya situationen är det lämpligt att pröva dennafråga liksom frågan om alternativ inflytandestruktur i samband med kommandepropositioner angående aktiebolagslagen. 2, av i (vpk): kommunisternasanslutning till yrkandet att motionen 1973:943 skall avslås har en annanbakgrund än övriga partiers. I motionärernas tanke ligger att kapitaletsallmakt i företagen skall begränsas, I så måtto kunde man från lönarbetarsynpunktoch även i ett socialistiskt perspektiv uppfatta motionärernas yrkande sompositivt. Denna tanke är emellertid underordnad ett större politiskt syfte,nämligen att försona stridiga klasser och intressen i samhället. Sådanaförsoningsidéer har i detta den skärpta klasskampens århundrade varit mycketvanliga och uppträtt i en rad olika former inom ramen för svensk ochinternationell kapitalism. Man urskiljer inom detta idékomplex främst tvåströmningar, vUka klassmässigt har ganska olika bas. Den ena strömningen accepterar storkapitalets ledandeställning. Den vUl aktivt trygga och befästa denna. Den vUl i konsekvens härmedbinda lönarbetaroppositionen i för storkapitalet fördelaktiga former, 1 självaverket skall storkapitalet genom att formellt göra vissa medgivanden reelltstärka sin kontroll och makt. Exempel på denna typ av "samverkansideologi"finner man i den s. k, mondismen , i de organisationsformer sombenämnts korporativa och i det klassamarbete på storfinansens villkor sombedrivs av svensk socialdemokrati och som bl, a, har tagit sig uttryck i detsystem med styrelserepresentation för de anställda som har fått stöd avmoderata samlingspartiet och övriga borgerliga partier. Den andra strömningen bottnar i en viss kritiskinställning till storkapital och kapitalkoncentration. Syftet är här snarastatt förespråka småföretagarnas och mellanskiktens intresse av att dra vissagränser för storkapitalets makt och på denna väg söka stabUisera detkapitalistiska systemet gärna på en mer decentralistisk nivå. Exempel pådenna strömning finner vi, förutom i , även i en rörelse som denargentinska peronismen och dess ideologi (den s, k, justicialismo). Enligt socialistisk uppfattning representerar bådariktningarna - med sina viktiga inbördes olikheter - illusionära idéer. Klassermed i grund motsatta positioner är vad som teoretiskt brukar kallasantagonistiska. Deras intressen är reellt oförenliga. Man kan inte i ett systemoch i ett företag ha både jämlikhetsprincip och olikhetsprincip, både demokratioch oligarki, både folkägande och privat storkapital osv. Den ena klassen måstei sädana lägen alltid dominera den andra. När klassamarbete förekommer blir detdärför alltid på den ena - den etablerade - klassens grundvillkor. Från socialistisk synpunkt finns endast en väg, isamhället såväl som i företagen, den som leder till lönarbetarmakt. Härförkrävs avskaffande av storkapitalets makt och expropriering av de rikedomar sombildar grundvalen för denna makt. Detta strider mot de former av klassamarbeteoch korporatism som finns inbyggda i motionärernas tankevärld. Supplementärsmåföretagsamhet och former av s, k, enkel varuproduktion är däremot inteoförenliga med ett i grunden socialistiskt system. Utifrån här redovisade värderingar avvisar kommunisterna det aktuella motionsyrkandet. GOTAB 73 3638 S 1973