bet · FW01SoU30 · 1973-12-31 00:00:00 — Barni glesbygd som saknar kamratkontakter föreslås också få möjlighet att börja iförskola . Eftersom det bedöms vara viktigt att skapa förutsättningarför en fortsatt snabb utbyggnad av daghemsverksamheten för barn med förvärvsarbetandeeller studerande föräldrar föreslås att det i varje kommun skall finnas en planför utbyggnaden av förskoleverksamheten. Planen skall avse en femårsperiod ochinnefatta en redovisning av behovet av förskoleverksamhet och på vilket sättoch i vilken utsträckning kommunen avser att tillgodose detta behov i form avdaghem, deltidsgrupper, familjedaghem etc. I propositionen redovisas även vissa ställningstaganden ifråga om förskoleverksamhetens innehåU och organisation. a. föreslås attförskoleverksamheten liksom nu i princip skall handhas av barnavårdsnämndeller social centralnämnd i kommunen och att skall vara centraltiUsynsmyndighet. För att underlätta för kommunerna att genomföra deförslag, som läggs fram i propositionen, föreslås förbättradestatsbidragsmöjligheter tiU förskoleverksamheten. I anledning av propositionen har väckts femton motionermed ett stort antal motionsyrkanden. Utskottet behandlar därjämte i betänkandetfyra motioner, som väckts vid början och som överflyttats frånutbildningsutskottet. De i propositionen framlagda förslagen har i väsentligaavseenden vunnit allmän anslutning i motionerna. Erinringar mot förslagenshuvudprinciper har dock framställts främst i två avseenden, nämligen såvittavser dels de framtida möjligheterna att driva förskoleverksamhet för annan änkommun, dels valet av eller social centralnämnd som handhavareav kommunens verksamhet på området och som central tiUsynsmyndighet.1 det följande tar utskottet upp nu åsyftade hksom övriga motionsförslag tillnärmare prövning. Utskottet vill dock redan här uttala att förslagen i propositionenär väl ägnade att läggas till grund för lagstiftning och för de övrigaställningstaganden av , varom Kungl. a., att utskottet avstyrker motionen 1973:2044 av (), såvittdäri med hemstäUan om nytt förslag från Kungl. Maj:t i viss fråga yrkasavslag på propositionen. Utskottet tar i avsnittet om samverkan mellanförskolan och lågstadium m. m. (s. 24) ställning till motionärensyrkande rörande nämnda fråga. Behovet av utbyggd förskola. Det ankommer i första hand påhemmen att ansvara för barnens fostran och omvårdnad. Den samvaro barn har medföräldrarna och syskonen eller andra barn i eller i närheten av hemmiljön undertiden före skolpliktens inträde är av grundläggande betydelse för barnensförmåga att utveckla sig till harmoniska och självständiga individer, som harförmåga att i samverkan med andra människor leva och arbeta i samhället. I denmån brister finns i uppväxtmiljön såsom då barnet saknar syskon ellerlekkamrater utebhr för barnet en del av den stimulans som är nödvändig fördess utveckling. Allvarligare är naturhgt-vis att det i många fall för barnföreligger omständigheter i form av exempelvis fysiska, psykiska eller socialahandikapp som negativt påverkar barnets personlighetsutveckling. För att sådanahandikapp så långt möjhgt skall kunna kompenseras kan särskilt stöd ochstimulans fordras. Det nu anförda talar enhgt utskottets mening för att manmåste ha en omfattande samhäUsservice som avser omsorgen om förskolebarnen.Ett annat betydelsefuUt skäl för att tillhandahålla sådan service är att detbör finnas möjligheter till trygg omvårdnad för barn då ensamförälder ellerbåda föräldrarna har förvärvsarbete. De omständigheter utskottet sålunda redovisat utgör enligtutskottets mening starka skäl för att en väsentlig utbyggnad av förskoleverksamhetenbör komma till stånd. De grundläggande bestämmelserna om förskoleverksamhetenbör tas in i en särskild lag om förskoleverksamhet (förskolelag). Förskoleverksamheten bör, somföreslås i propositionen, ha tUl syfte att i nära samarbete med hemmen främjaen allsidig personlighetsutveck-hng och en gynnsam fysisk och social utvecklinghos barn som inte uppnått skolpliktig ålder eUer vars skolgång uppskjutits. Utskottet ansluter sig till Kungl. Maj:ts förslag att äveni framtiden benämningen daghem skall användas när det gäller förskola, därbarnen regelbundet vistas fem timmar eller mera per dag, dvs. den verksamhetsom avser barn med förvärvsarbetande eller studerande föräldrar. Den del avförskolans verksamhet som tar emot barn per dag bör benämnasdeltidsgrupp. Begreppet förskoleverksamhet bör också innefatta kompletterandeverksamhet i form av familjedaghem, vård genom barnvårdare av sjuka barn ihemmet, parklek etc. Eftersom utskottets ställningstagande innebär, atttermerna daghem och deltidsgrupp skall användas som underordnade begrepp iförhållande till termen förskola, avstyrker utskottet motionen 1973:2040(yrkandet 1 delvis) av m. fl. (m), såvitt däri hemställs att i 2 §första stycket och 10 § förskolelagen termen daghem skaU införas; motionärernamenar att begreppet (allmän) förskola bör reserveras för den verksamhet somhuvudsakligen vänder sig till sexåringar. Även om behovet av denutveckhngsstimulans som förskolan avser att ge kan variera, får det materialsom barnstugeutredningen lagt fram anses visa att det inte för någon grupp barnsaknas behov av sådan stimulans. Utskottet vill härvidlag framhåUa denbetydelse det har för alla barn att i ett tidigt skede komma i kontakt med barnfrån andra samhäUsmiljöer än den egna. Genom sådan kontakt kan hos barnengrundläggas värderingar och attityder som är av värde för att barnen skallutvecklas tUl vidsynta och toleranta människor. Det är mot bakgrunden av detanförda och övriga synpunkter, som anförts i propositionen, motiverat att, sombarnstugeutredningen föreslagit, föreskriva en skyldighet för samtliga kommuneratt ge alla förskolebarn möjlighet att då dessa nått viss ålder få plats iförskola. Såväl under remissbehandlingen av barnstugeutredningensförslag som i motioner, som väckts i anledning av propositionen, har anförtsskäl för att förskolan i vart fall skulle bh obligatorisk. mening "kan det otvivelaktigt finnas viss risk för att omfrivillighnjen väljs de barn som bäst behöver den stimulans som förskolanger, inte kommer att omfattas av verksamheten. Utskottet har emellertid blivitövertygat om att det bör finnas goda möjligheter att genom aktiva insatser frånkommunens sida bibringa även familjer, där insikt saknas om betydelsen av attlåta barnet gå i förskola, förståelse för att verksamheten i förskolan ärviktig för barnets utveckling. Med hänsyn tUl det anförda är utskottet inte förnärvarande berett att förorda att en obligatorisk förskola införs eUer attprincipbeslut fattas därom. Utskottet avstyrker därför motionen 1973:2042(yrkandet 1) av m. fl. (vpk), såvitt avser frågan om förskolanskaU vara obligatorisk, samt motionen 1973:2019 (yrkandet 2) av m.fl. (fp), såvitt däri yrkas att principbeslut om obligatorisk förskola för sex-och femåringar skall fattas. Utskottet tillstyrker i enhghet med vad som föreslås ipropositionen och motionen 1973:2019 (yrkandet 1) samt i överensstämmelse medvad som förordats i ett flertal andra motioner att en ettårig allmän förskolainförs fr. o. m. , vilket innebär skyldighet för kommuner att anvisaalla barn plats i förskolan - daghem eller deltidsgrupp fr. o. m.höstterminen det år barnet fyller . Det skall också ingå i kommunernasskyldigheter att innan barnet börjar i förskola informera föräldrarnaom förskolans syfte, innehåU och arbetssätt. Som närmare redovisas i ett följande avsnitt börkommunerna åläggas att anta plan för förskoleverksamheten. I fyra motioner 1973:2011 (yrkandena I och 2) av herrarHenmark (fp) och (), 1973:2019 (yrkandet 9) av m. (fp), 1973:2040 (yrkandet 1 delvis och yrkandena 3 och 4) av m. (m) samt 1973:2049 (yrkandet 2) av m. fl. (m) -framställsyrkanden som med smärre inbördes avvikelser innefattar krav på att annanhuvudman än kommun exempelvis församlingar inom , fria samfund och ideella organisationer skall få driva förskolor som skulle utgöra hkvärdiga alternativ till dekommunala förskolorna. De alternativa förskolorna skuUe inräknas i de förskoleplanersom kommunerna skall göra upp. De skulle vidare medföra rätt till statsbidragpå samma grunder som de kommunala förskolorna. Utskottet anser, att ett sådant system med alternativaförskolor, som föreslås i de åsyftade motionerna, skulle vara ägnat attmotverka ett av huvudsyftena med den allmänna förskolan, nämligen att förhindraen uppdelning av barnen efter t. ex. föräldrarnas hvsåskådning eller efterderas tiUhörighet eller anknytning tiU viss organisation; som framhålls ipropositionen har de ideella organisationernas förskoleverksamhet av naturligaskäl ofta en speciell inriktning. Med hänsyn till det anförda avstyrkerutskottet motionerna samt tillstyrker förslaget i propositionen att denallmänna förskolan skall drivas av kommunerna och att kommunerna inte skall ägafullgöra sina skyldigheter i detta eller i annat avseende enligt förskolelagengenom att överlåta driften av förskoleverksamheten på annan huvudman. Utskottets ställningstagande får till följd att yrkandet 3i motionen 1973:2011, vilket avser prövningen av rätten till statsbidrag tillnu existerande förskolor, inte påkallar något vidare uttalande. Vad utskottet i det föregående anfört om denförskoleverksamhet, som åläggs kommunerna enligt förskolelagen, innefattar intenågot uttalande om möjligheterna för församhngar inom ellerenskilda organisationer att bedriva verksamhet för förskolebarn. I anledning avmotioner som syftar till att bevara de möjligheter, som finns att bedrivasådan verksamhet, får utskottet anföra följande. Den skyldighet som enligtförskolelagen kommer att åvila kommunerna att anordna viss förskoleverksamhetmedför inte någon begränsning - vare sig då det gäller den tidsmässigaförläggningen eller i annat avseende i fråga om rätten för församhngarna attinom ramen för den kompetens som församlingsstyrelselagen ger ordna kristenverksamhet bland barn i förskoleåldern. Nämnda skyldigheter för kommunernabegränsar inte heller i något avseende rätten för andra trossamfund än eller för ideella organisationer att driva förskoleverksamhet. Medutgångspunkt i de överväganden som ligger bakom ställningstagandet för enallmän förskola är det emellertid viktigt att på det lokala planet en närakontakt finns mellan kommunen och berörda församlingar och organisationer såatt inte onödigtvis konkurrens uppstår mellan de ohka formerna av verksamhetför förskolebarn, en konkurrens som skulle kunna skada verksamheten i desshelhet. Utskottet anser sig kunna utgå från att det hos alla huvudmän kommeratt finnas en positiv vilja att i samverkan lösa de frågor som uppstår. nu gjorda klarlägganden, som givetvis är av betydelse även för andraformer av verksamhet för förskolebarn än som ovan nämnts, får följandemotionsyrkanden anses tUlgodosedda, nämligen yrkandet 1 i motionen 1973:2015 avherr i m. fl. (m), yrkandet 11 i motionen 1973:2041 av herrFälldin m. fl. (c), yrkandet 4 i motionen 1973:2043 av (), yrkandet 3 i motionen 1973:2046 av () och ()samt yrkandet 1 i motionen 1973:2047 av i m. fl. (s).Någon åtgärd i anledning av dessa motionsyrkanden erfordras därförinte. Eftersom de förslag, som framläggs i propositionen, ienlighet med det ovan anförda inte i något avseende inskränker den rätt somfinns för föräldrar att fritt välja vilken verksamhet de önskar att derasförskolebarn skall delta i, är inte heller någon åtgärd i anledningav yrkandet 4 i motionen 1973:201 1 erforderlig. Yrkandet avstyrks därför. I detta sammanhang behandlar utskottet även yrkandet 2 iovan nämnda motion 1973:2015, i vilket föreslås att kommun skaU äga rätt attinrymma kyrkliga alternativ inom den kommunala förskolan. Utskottet viU ianledning av yrkandet framhålla att kommunerna får stor frihet att inom ramenför de allmänna riktlinjer för förskoleverksamheten som dras upp ipropositionen utforma verksamheten inom förskolan. Något hinder att i vissutsträckning låta verksamheten variera mellan olika förskolor inom samma kommunkommer därför inte att finnas. Vad särskilt angår möjligheterna att iförskoleverksamheten inrymma inslag av rehgiös natur hänvisar utskottet tUlframställningen i avsnittet om behandlingen i förskolan av etiska frågor ochreligionsfrågor m. m. (s. 26). I motionen 1973:2039 (yrkandet 2) av i (c) och motionen 1973:2043 (yrkandet 5) tas upp frågan om ekonomiskt stöd tUlolika former av verksamhet för förskolebarn som bedrivs av samfund ochorganisationer. Utskottet vill i anledning härav framhålla att denomständigheten att kommun får skyldighet att driva viss i lagen preciserad förskoleverksamhetinte utgör hinder för kommunerna att inom ramen för sin allmänna kompetens stödja ideell verksamhet som drivs bland barn i förskoleåldern. Någotriksdagens initiativ i anledning av motionsyrkandena är inte påkallat. Ett i motionen 1973:2039 framställt yrkande (nr 1) omutredning av i vilken utsträckning frivilliga organisationer bedriververksamhet för barn i åldersgruppen erfordrar med hänsyn tiU deöverväganden som hgger bakom förslagen att bygga ut förskolan inte någonriksdagens åtgärd. Barn med särskilda behov av stöd och stimulans I propositionen framhålls attsärskilt för handikappade barn, invandrarbarn och socialt isolerade barnförhållandena under förskoleåldern kan få avgörande betydelse för barnets helaframtid. Utskottet delar denna uppfattning och biträder Kungl. Maj:ts förslagatt dessa barns behov prioriteras genom att barnen i princip får möjlighet attbörja i förskola redan . För att barnen skah kunna tillhandahållasförskoleplats är det nödvändigt att kommunerna bedriver uppsökande verksamhet.Tillsammans med hemmet kan förskolan medverka till att barn som tillhör ifrågavarande grupper får detstöd och den stimulans som erfordras för deras utvéckhng. Utskottet har inte något att erinra mot de uttalandenföredragande statsrådet i skilda avsnitt gör rörande förskoleverksamheten förbarn med ohka handikapp och för invandrarbarn. Utskottet delar också barnstugeutredningensoch föredragande statsrådets uppfattning att förskolan i glesbygd måsteanpassas med hänsyn till de lokala förhållandena. Vissa frågor rörande skyldigheten att bedrivaförskoleverksamhet I 4 § andra stycket avpropositionens förslag till förskolelag finns ett stadgande av innehåll attskolpliktiga barn, vilkas skolgång uppskjutits på grund av att de inte nått denmognad som fordras för att delta i undervisningen i , skall beredasmöjlighet att fortsätta förskolan . I motionen 1973:2046(yrkandet 1) av () och () begärs att nämnda lagrumskaU utformas så att däri uttalas, att barnen skall beredas möjlighet attfortsätta i förskolan först om annan undervisning inte kan anordnas och skolstyrelsenanser det vara till barnens bästa. Motionärerna menar att förslaget ipropositionen innebär att kommunerna mer eller mindre tvingas att lägga nersina skolmognadsklasser och i stället låta icke skolmogna barn förlänga sinförskolevistelse. IJtskottet delar motionärernas uppfattning attifrågavarande grupp av barn i första hand bör gå i skolmognadsklass. Det äremeUertid viktigt att, för kommuner där sådan klass inte ordnas, enförpliktelse finns att ge barnet möjlighet att gå kvar i den allmänna förskolan.En bestämmelse härom bör tas in i lagen. Att i lagen särskilt angiva, attbarnen i första hand skaU delta i skolmognadsklass, framstår inte somerforderligt. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandet. I 5 § förslaget tiU förskolelag regleras skyldigheten förkommun att anvisa plats i förskolan för barn med särskilda behov av stöd ochstimulans. Det anges att plats "så långt möjligt" skall anvisastidigare än enligt huvudregeln, dvs. från och med höstterminen det år då barnetfyller . Vidare stadgas i 8 § i nämnda lagförslag att, om barn vistas påsjukhus, barnhem eller annan anstalt, huvudmannen för anstalten skall sörja föratt barnet "så långt möjhgt" får tiUfälle att delta i verksamhet sommotsvarar den som erbjuds i förskola. I motionen 1973:2041 (yrkandet 4) av herrFäUdin m. fl. (c) framställs ett yrkande som innebär att i envar avparagraferna orden "så långt möjhgt" skall tas bort. Det finns enligt utskottets mening anledning räkna med attkommunerna kommer att göra kraftfulla insatser för att tiUgodose önskemåletatt prioritera förskoleverksamheten för de eftersatta barngrupper, som här äraktuella. Även då det gäller barn som vistas på sjukhus, barnhem eller annananstalt finns det anledning räkna med att huvudmännen kommer att göra ansträngningarför att söka tillgodose barnens behov av att få delta i verksamhet avförskolekaraktär. det anförda anser utskottet att lagförslaget bör godtas ihär aktuella delar. Motionsyrkandet avstyrks därför. Såväl då det gäller den allmänna förskolan somskyldigheten för kommun att prioritera förskolan för vissa grupper används iförslaget till förskolelag uttrycket "anvisas plats" ellerböjningsform därav. I motionen 1973:2040 (yrkandet 1 delvis) av m.fl. (m) föreslås att nämnda uttryck skall ersättas av uttrycket "erbjudasplats" eUer böjningsform därav. I samma motion (yrkandet 2) förordas attden uppsökande verksamhet, som enligt propositionen (5 § förslaget tillförskolelag) kommun skall bedriva för att ta reda på sädana barn som bör fåplats i förskola innan de uppnått sexårsåldern, skall vara rådgivande ochinformerande och inte får utformas så att den upplevs som påtvingande ochövertalande. Informationen bör även omfatta förskola som inte drivs av kommun.I motionen 1973:2049 (yrkandet 1) av m. fl. (m) framställs ettlikartat yrkande. Det är uppenbart att det bUr en grannlaga uppgift attsvara för den kontakt med föräldrarna som kommun enligt 6 § förslaget tillförskolelag åläggs i syfte att barn som omfattas av den allmänna förskolaneller som bör få plats i förskolan skall utnyttja platsen.Mot bakgrund av att förskolan även föreslås bh frivillig får, ienlighet med de synpunkter som framförs i motionerna, kontakten med familjennaturligtvis inte ske på ett sådant sätt att det för denna kommer att framståsom ett tvång att utnyttja platsen i förskolan. måste dock med skärpaframhåUas att utgångspunkten vid kontakt mellan företrädare för kommunen ochfamiljen måste vara att främja barnets bästa. Det är därför viktigt attkontakten inte blir av endast formell natur utan den bör, som uttalas ipropositionen, syfta tUl att hos föräldrarna skapa ökad förståelse för barnetssituation och behov inför skolstarten. Vad nu sagts är naturligtvis tUlämpligtäven för den uppsökande verksamhet, som enligt 5 § andra stycket förslaget tUlföreskolelag skaU ske. I detta sammanhang bör nämnas att formerna för denuppsökande verksamheten skall utredas av en arbetsgrupp, som efter Kungl.Maj:ts bemyndigande tillkaUats , samt att bedriverförsöksverksamhet på området. Med hänsyn till det anförda anser utskottet attden i propositionen valda formuleringen "anvisas plats" ellerböjningsform därav är att föredra i lagtexten framför den i motionen 1973:2040förordade. Det finns inte heUer i övrigt skäl tUl någon åtgärd ianledning av de här behandlade motionsyrkandena. Utskottet avstyrker dessa. Enhgt 10 § förslaget tillförskolelag skall i varje kommun finnas en av kommunfullmäktige antagen planför förskoleverksamheten. 1 planen skall redovisas behovet av förskolor dvs.daghem och deltidsgrupper - famUjedaghem och annan kompletterandeförskoleverksamhet inom kommunen samt i vilken utsträckning och på vilket sättbehovet skall tillgodoses. Planen skaU avse en period av . Förslaget bygger på tanken att införandet av en allmänförskola för sexåringar inte får medföra att utbyggnaden avförskoleverksamheten för övriga åldersgrupper med förvärvsarbetande ellerstuderande föräldrar eftersatts. Det har inte ansetts möjligt att genom lagbestämmelserkräva att kommunerna skall tillgodose hela behovet av barntillsyn i daghem. Utskottet biträder förslaget. Det krav på upprättande avplaner för utbyggnaden av förskoleverksamheten som uppställs i lagen bör varaägnat att åstadkomma kraftfulla insatser på området. Centrala bestämmelser omviss ambitionsnivå i utbyggnadstakten bör visserligen inte uppställas, menkommunernas planer bör redovisas till och där sammanställas såatt det blir möjligt att fortlöpande få en samlad överblick av utbyggnadsnivån.Även detta står i överensstämmelse med vad som förordas i propositionen. Eftersom utskottet således inte nu är berett tillstyrka,att - utöver vad som hgger i ställningstagandet till den allmänna förskolan preciserade normer uppställs för kommunerna i fråga om utbyggnaden avförskolan, finner utskottet inte skäl biträda yrkandet 3 i motionen 1973:2019av m. fl. (fp), vari föreslås att skall begära enutbyggnadsplan för förskoleverksamheten med en första etapp, som bör uppnåsunder , innefattande bl. a. allmän förskola för femåringar samt minst50-procentig täckning av behovet av heltidsförskoleverksamhet för barn tillförvärvsarbetande eller studerande föräldrar. Av samma orsak avstyrker utskottet motionen 1973:2042(yrkandet 11)av m.fl. (vpk), såvitt däri förordas att införandet av aUmän förskola för sexåringarinte får medföra eftersättande av tillsynen eller standarden i fråga om andragrupper förskolebarn eller i fråga om utbyggnaden av fritidshem; utskottet harinte någon annan mening i sak än motionärerna, men eftersom dessa menar att dentotala resursramen för förskoleverksamhet skall garanteras genom beslut avriksdagen skulle ett bifall till yrkandet förutsätta preciserade ålägganden förkommunerna, något som utskottet inte kunnat biträda enligt det ovan anförda.Den omständigheten att motionärerna i yrkandet även innefattar frågan omutbyggnaden av fritidshemsverksamheten påverkar inte den här gjordabedömningen. I anslutning till det sist sagda och med anledning avmotionen 1973:2041 (yrkandet 9) av m. fl. (c), vari yrkas attKungl. Maj:t skaU ta initiativ till att barn på låg- och mellanstadiet skallkunna erbjudas en meningsfull fritidsaktivitet, får utskottet framhålla attfrågan om såväl fritidshemsverksamheten som annan organiserad fritidsverksamhetför barn i dessa åldrar utreds av barnstugeutredningen, som beräknaskomma att avge sitt förslag i anledning av detta utredningsarbete. Utskottet, somvill understryka vikten av att sedan utredningsarbetet avslutats förslagsnarast föreläggs , avstyrker under hänvisning tiU det anförda motionsyrkandet. I detta sammanhang tar utskottet även upp ett yrkande imotionen 1973:2042 (yrkandet 2), som avser utbyggnaden av den aUmännaförskolan. I 14 § förslaget till förskolelag finns en bestämmelse omatt Kungl. Maj:t eUer, efter Kungl. Maj:ts bemyndigande, fårmeddela undantag från skyldigheten att bedriva förskoleverksamhet. Motionärerna menar, att genom dispensregeln i praktikenfri lejd ges åt kommuner, vilka medvetet "prioriterat ned" förskolanoch som därför inte kan erbjuda förskoleplats åt alla sexåringar fr. o. m.hösten 1975. De vill att som en förutsättning för dispens enligt nämndabestämmelse kommunen skall åläggas att senast inkomma medunderbyggda planer för utbyggnadens fuUföljande. Enhgt utskottets mening är det självklart att i sådanadispensärenden, som här är i fråga, kommunen måste lämna en fullständigredovisning för planerna för utbyggnaden av den allmänna förskolan. Eftersomsamtliga kommuner enligt bestämmelserna i den ovan redovisade 10 § i förslagettill förskolelag skall upprätta planer som omfattar förskoleverksamheten i desshelhet finns det också anledning utgå från att kommunerna kommer att kunnatiUgodose detta krav. Härvidlag bör framhållas att planen enligt 10 § skallavse en tidsperiod av - den första planen för varje kommun skallsåledes avse i vart fall tiden till -medan dispens från kravetpå allmän förskola bör få meddelas endast fram till . På grundav det anförda kommer enligt utskottets mening syftet med motionsyrkandet atttillgodoses utan något initiativ. Utskottet avstyrker yrkandet. I motionen 1973:2019 (yrkandet 4) och motionen 1973:2042(yrkandet 3) tas upp frågan om utbyggnaden av förskoleverksamheten i sambandmed ny bostadsbebyggelse.