bet · FW01UbU8 · 1973-12-31 00:00:00 — I detta sammanhang har utskottet behandlat motionen1973: 1335 av () i vad den påverkar medelsanvisningen under dettaanslag. Från detta anslag bestrids utgifterhuvudsakligen för personal och expenser vid förvaltningarna vid universiteten,, tekniska högskolan i samt högskolorna iLinköping Det framgår av propositionen 1973: 1 att inomramen för det anslagsbelopp om . som föreslagits för nästabudgetår ytterligare . beräknats för studievägledningsverksamhetenvid förvaltningarna. Med hänvisning till utskottets tidigare gjordaställningstagande till motionen 1973: 1335, vilket redovisats under punkten 1 idetta betänkande, hemställer utskottet, som tillstyrker Kungl. Maj:ts förslagtill medelsanvisning, att med bifall tillpropositionen 1973: 1 och med avslag på motionen 1973: 1335 i denna del tillFörvaltningarna vid universiteten m. m. för /74 anvisar ettförslags anslag av . Universiteten m. m.: Gemensamma driftkostnader m. fl. Maj:ts förslag under punkterna E 37 E 39 (s. 397399) ochhemställer attriksdagen för /74 anvisar 1. tillUniversiteten m. m.: Gemensamma driftkostnader ett förslagsanslag av , 2. till Ersättningåt vissa opponenter vid disputationer ett förslagsanslag av , 3. till Ersättningåt sakkunniga i befordringsärenden ett förslagsanslag av . Stipendier för främjande av högre vetenskapligastudier. Maj:t har under punkten E 40 (s. 399400) föreslagit att till Stipendier för främjande av högre vetenskapliga studier för /74 anvisa ett reservationsanslag av . 1973: 712 av m. fl. (fp) i vad den påverkarmedelsanvisningen un3er detta anslag, 1973: 911 av m. (c) i vad den påverkar medelsanvisningen under detta anslag. Maj:t har beräknat medel förytterligare 70 stipendier för forskarutbildning (doktorandstipendier). Imotionen 1973: 911 föreslås en medelsanvisning som avser att möjliggörainrättande av 220 nya stipendier. I motionen 1973: 712 föreslås att 2 milj. kr.utöver vad Kungl. Maj:t förordat anvisas till förstärkning avforskarutbildningen. Med hänvisning till vad utskottet i det föregående underpunkten 1 Vissa gemensamma frågor anfört och föreslagit föreslår utskottet att med avslag på nämnda motioner anvisar 13 232 000kr. i enlighet med Kungl. att med bifall tillpropositionen 1973: 1 samt med avslag på motionerna 1973:712 och 1973:911 idenna del till Stipendier för främjande av högre vetenskapliga studier /74 anvisar ett reservationsanslag av . Pedagogiskt utvecklingsarbete vid universiteten m. m.med flera anslag. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punkterna E41 E 44 (s. 400407) och hemställer attriksdagen för /74 anvisar 1. tillPedagogiskt utvecklingsarbete vid universiteten m. m. ett reservationsanslagav , 2. till Universitetens datamaskincentraler ett förslagsanslag av , 3. till Kostnader för datamaskintid ett förslagsanslag av 24 050 000kr., 4. till Extrautgifter vid universiteten m. m. ett reservationsanslag av . Lånefonden för studentkärlokaler. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punkten IV: 6 (s. 530531) och hemställer 1. att riksdagenmedger att under /74 lån får beviljas från lånefonden förstudentkårlokaler intill ett sammanlagt belopp av , 2. att riksdagentill Lånefonden för studentkårlokaler för /74 anvisar ettinvesteringsanslag av . Närvarande vid ärendetsslutbehandling: herrar Alemyr (s), (), (). (), i (s), Nordstrandh (m), Elmstedt (c), i (s), (), (), herrar i (vpk),(). Fiskesjö (c), i (c) och i (s). A.vid punkten 1 (Vissa gemensamma frågor) 1. beträffandeforskarutbildning av herrar (), (), Elmstedt (c). Fiskesjö (c) och i (c) som anser att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar med »Utskottet har» och slutar med »punkten 16» bort ha följande lydelse: Syftetmed forskarutbildningsreform var bl. a. att nedbringa studietidernaför forskarutbildningen genom införande av en effektivare studieorganisation,mera undervisning och bättre handledning. Det synes utskottet uppenbart att enfortsatt ökning av resurserna för handledning är nödvändig om intentionerna medreformen skall kunna förverkligas. Även om samhällets behov av forskarutbildadarbetskraft för forskning och andra uppgifter måste vara det avgörandekriteriet vid avvägningen av forskarutbildningens volym kan man inte bortsefrån att antalet forskarstuderande per handledare även med denna utgångspunkt är för stort i många ämnen. Enannan målsättning vid forskarutbildningsreform var att huvudparten avde studerande genom ett utbyggt stipendiesystem skulle få möjlighet att bedrivastudier på heltid. Detta skulle befrämja en bredare rekrytering till högrestudier, möjliggöra en mera rationellt upplagd utbildning och säkerställa ensnabb genomströmning. Med hänsyn till att ökningen av antaletforskarstipendier varit relativt begränsad är det enligt utskottetsbedömning nu väl motiverat med en kraftig upprustning i detta avseende.Utskottet vill erinra om att innehavarna av tjänster som amanuens ellerassistent har en tjänstgöringsskyldighet som är så avvägd att viss del avtjänsterna är att betrakta som forskarstipendier. Den på grund avstuderandeantalets förändring aktuella indragningen av tjänster som amanuensoch assistent innebär sålunda en samtidig direkt reducering av resurserna förforskarutbildning. Motbakgrund av det anförda har utskottet funnit sig böra förorda att ianledning av motionerna 1973:712 och 1973:911 anvisar 2 milj. kr. tillforskarutbildningsändamål utöver vad Kungl. Utskottetföreslår att medlen anvisas under reservationsanslaget Stipendier för främjandeav högre vetenskapliga studier punkt 16 i det följande och att det fårankomma på Kungl. Maj:t att träffa avgörande beträffande dispositionen avbeloppet. Utskottet är sålunda för sin del inte berett att ta ställning tillhur stor del av beloppet som bör tas i anspråk för forskarstipendier och förandra ändamål. 2. beträffandeviss utbildning av studievägledare av () och () som anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med »Ut- skottetanser» och på s. 9 slutar med »ifrågavarande motionsyrkande» bort ha följandelydelse: Anledningentill att studievägledningen alltmer kommit att kopplas samman med rådgivningenom studenternas framtida möjligheter på arbetsmarknaden är självfallet de storasvårigheter som möter de nyutexaminerade när de skall söka arbete.Arbetsmarknadsläget har snabbt försämrats för akademikergrupperna och behovetav ökade insatser för yrkesvägledning är påtagligt. Dåden tidigare mer skarpa gränsen mellan studievägledning och yrkesvägledninginte längre kan upprätthällas synes det utskottet konsekvent och riktigt attUKÄ inom ramen för till studievägledning anvisade medel får ta i anspråkerforderliga belopp för att öka studieväg-ledarnas faktiska kunskaper omarbetsmarknaden. Utskottet tillstyrker därför ifrågavarande yrkande i motionen1973: 1335. delsatt utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse: 8. att beträffande utbildning avstudievägledare med bifall till motionen 1973: 1335 i denna del som sin meningger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört. 3.beträffande redovisning av deltidsstuderande av () och fruSundberg (m) som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10som börjar med »Vad därefter» och slutar med »i denna del» bort ha följandelydelse: UKÄhar i sin anslagsframställning understrukit att det är ofrånkomligt attläroanstalterna i betydligt ökad utsträckning erbjuder möjligheter tilldeltidsstudier och i anslutning därtill ordnar undervisning även underkvällstid. Framför allt från kategorien vuxenstuderande har klagomål förts framöver att universiteten i alltför ringa grad beaktat de speciellastudieförhållandena för studerande som jämsides med studier har förvärvsarbeteoch att universiteten inte skapat undervisningstillfällen som varit specielltägnade för dem. mening kan en del av de angivna förhållandena bottna i att man i dagsaknar tillförlitliga uppgifter om hur många som i reaUteten ärdeltidsstuderande och därför är i behov av särskilda arrangemang. Adekvatauppgifter om studietidens omfattning för de enskilda individerna har sittgivna intresse också för bedömningen av behovet av olika resurser och för på ett riktigt sätt skall kunna mäta effektiviteten i utbildningen, bl. a.i form av genomströmningshastighet. Utskottetdelar sålunda motionärernas uppfattning att redovisningen för statsmakterna avantalet närvarande studerande då så är möjligt skall ske med uppdelning påheltidsstuderande och deltidsstuderande. dels att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse; 11. att beträffande redovisning avdeltidsstuderande som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört i anledning av motionen 1973: 1322 i denna del. B. vidpunkten 5 (Samhällsvetenskapliga fakulteterna m. m.: Avlö ningar till lärarpersonal. Samhällsvetenskapliga fakulteterna m. : Driftkostnader) beträffande professur i pedagogik vid i av () och () som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 16som börjar med »Kungl. Maj:t har» och slutar med »till motionen» bort haföljande lydelse: Underflera år har förslag om ytterligare en professur i pedagogik vid Uppsalauniversitet tagits upp i universitetskanslersämbetets petita. I förra årets petitaföreslogs den inrättad från och med /73. har professuren avuniversitetskanslersämbetet föreslagits tillkomma från och med budgetåret1974/75. (SOU 1970: 22) föreslog för sin del att en professur i pedagogik skulleinrättas vid eller i från och med läsåret1971/72. Sedan utredningen lämnat sina förslag har professurer i pedagogiktillkommit vid universiteten i och . Båda dessa professurerstod enligt pedagogikutredningen efter uppsalaprofessuren i angelägenhetsgrad. Dåsålunda såväl universitetskanslersämbetet som pedagogikutredningen bedömtbehovet av ytterhgare en professur i pedagogik vid i sommycket stort, bör enligt utskottets mening en sådan professur inrättas från ochmed . Vad utskottet anfört om inrättande av ifrågavarandeprofessur bör ge Kungl. Maj:t till känna. dels att utskottets hemställan under punkten 4 bortha följande lydelse: 4. att beträffande en professur ipedagogik vid i som sin mening ger Kungl. Maj:t tillkänna vad utskottet anfört i anledning av motionen 1973: 465, C. vidpunkten 6 (Medicinska fakulteterna m. m.: Avlöningar till lärarpersonal. Medicinska fakulteterna m. m.: Driftkostnader) beträf fande professur i medicin, särskilt yrkesmedicin, samt professur i hygien, särskilt yrkeshygien, vid högskolan i av herrar i (vpk) och i (s) som anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 23 som börjar med »De i» och slutarmed »i » bort ha följande lydelse: I motionen 1973: 699 upprepas etttidigare framfört yrkande om in- rättandeav en professur i medicin, särskilt yrkesmedicin, och en professur i hygien,särskilt yrkeshygien, vid högskolan i . Motionen 1973: 162 innehållerförslag om utredning av frågan hur yrkesmedicin kan erhålla egnaföreträdare inom de medicinska fakulteterna, medan motionen 1973: 910 i nuförevarande del avser prövning av möjligheterna att inrätta en yrkesmedicinskinstitution vid i . Ibetänkandet Yrkesmedicinska sjukhusenheter, behov och organisation (SOU 1963:46) föreslogs att yrkesmedicinska kliniker skulle inrättas vid samtligaregionsjukhus. Utredningen framförde därvid bl. a. önskemål om att denutbildningsverksamhet för tjänsteläkare som redan bedrivs i Linköpingförstärktes med undervisning och utbildning i yrkesmedicin.Universitetskanslersämbetet har i petita för budgetåren 1970/71, 1971/72 och1972/73 begärt att en professur i medicin, särskilt yrkesmedicin samt enprofessur i hygien, särskilt yrkeshygien, inrättas vid högskolan i har fattat beslut om inrättande av enyrkesmedicinsk avdelning vid i och redan år 1969beslutat att de föreslagna professorstjänsterna får förenas medöverläkartjänster. Det bör framhållas att den arbetsmedicinska inriktningen avde båda professorstjänsterna väl överensstämmer med intentionerna att ta varapå de särskilda förutsättningarna i , att ge högskolan enmedicinsk-teknisk profil och utnyttja de naturhga förutsättningarna för samverkanmellan undervisning-forskning och näringsliv. Medhänvisning till det anförda anser sig utskottet kunna konstatera att frågan ominrättande av de båda professurerna i är mycket väl förberedd. Medhänsyn härtill och då ett fullföljande av planerna måste tillmätas storbetydelse för förverkligandet av målsättningen omyrkesmedicinska enheter vid regionsjukhusen, anser utskottet det inte befogatatt beträffande linköpingstjänsterna avvakta förutnämnda utredningsarbete inomuniversitetskanslersämbetet. Utskottet föreslår därför att Kungl. Maj:t ges deti motionen 1973: 699 föreslagna bemyndigandet att inrätta de två /74. Vid bifall härtill tillmötesgås även i viss utsträckningsyftet med motionen 1973: 162. Hemställan om utredning i denna motion, liksomyrkandet beträffande yrkesmedicinsk institution i behöver med hänsyntill pågående utredningsarbete enligt utskottets mening inte nu föranledanågon ytterligare åtgärd. delsatt utskottets hemställan under 5 och 6 bort ha följande lydelse: 5. attriksdagen beträffande inrättande av en professur i medicin,, särskiltyrkesmedicin, vid högskolan i med bifall till motionen 1973: 699 idenna del bemyndigar Kungl. Maj:t att inrätta en sådan professur den 1 juli1973, 6. att beträffande inrättande av enprofessur i hygien, särskilt yrkeshygien, vid högskolan i med bifalltill motionen 1973: 699 i denna del bemyndigar Kungl. Maj:t att inrätta ensådan professur , dels att utskottets hemställan under 8 och 9 vidbifall till yrkandet beträffande hemställan under 5 och 6 bort ha följandelydelse: 8. att i anledning avpropositionen 1973: 1 och med bifall till motionen 1973: 699 samt med avslag påmotionerna 1973: 106, 1973: 698, 1973: 706 och 1973: 707, samtliga motioner ivad avser medelsanvisningen, till Medicinska fakulteterna m. m.: Avlöningartill lärarpersonal för /74 anvisar ett förslagsanslag av , 9. att i anledning avpropositionen 1973: 1 och med bifall till motionen 1973: 699 samt med avslag påmotionerna 1973: 106, 1973: 698, 1973: 706 och 1973: 707, samtliga motioner ivad avser medelsanvisningen, till Medicinska fakulteterna m. m.:Driftkostnader för /74 anvisar ett reservationsanslag av , D.vid punkten 16 (Stipendier för främjande av högre vetenskapliga studier) avherrar (). (), Elmstedt (c). Fiskesjö (c) och Karlssoni (c) som vid bifall till reservationen A 1 anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.32 börjar med »Med hänvisning» och slutar på s. 33 med »Kungl. Maj:ts förslag»bort ha följande lydelse: Medhänvisning till vad utskottet i det föregående under punkten 1 Vissa gemensammafrågor anfört och föreslagit beträffande medelsanvisning under dennaanslagsrubrik föreslår utskottet att för nästa budgetår anvisar . delsatt utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att i anledning av propositionen 1973: 1samt motionerna 1973:712 och 1973:911 i denna del till Stipendier förfrämjande av högre vetenskapliga studier för / 74 anvisar ettreservationsanslag av . 1.vid punkten 1 (Vissa gemensamma frågor) beträffande översyn av forskarkarriärenav herrar (). (), Nordstrandh (m), Elmstedt (c), fruSundberg (m), herrar Fiskesjö (c) och i (c): I motionen 1973: 1270 aktuahseras de otryggaanställningsförhållanden som råder för stora grupper av forskare. I motionenberörs särskilt docenternas situation. Erfarenheternaav forskarutbildningsreform har enligt vår mening visat att en radfrågor som gäller bl. a. forskarkarriären inte fått en tillfredsställandelösning. Det är fördenskull angeläget att dessa frågor blir föremål för enöversyn. En sådan översyn kan lämpligen ske i samband med en mera allmänöversyn av forskningspolitiken i vårt land. 2.vid punkten 5 (Samhällsvetenskapliga fakulteterna m. m.: Avlöningar tilllärarpersonal. Samhällsvetenskapliga fakulteterna m. m.: Driftkostnader)beträffande professur i pedagogik vid i av herrRichardson (fp): Ämnetpedagogik har utvecklats starkt i flera avseenden.Antalet studerande har ökat betydligt. Forskningsvolymen har likaledes ökatstarkt. Nya professurer och andra fasta tjänster har inrättats i betydandeomfattning. Jämsidesmed denna utveckling i kvantitativt avseende, som måste ses mot bakgrunden avdet omfattande reformarbetet på skolans område, har det skett förändringar avämnets innehåll. Det påtagligaste torde vara att historisk pedagogik i hög gradskjutits i bakgrunden och vid vissa institutioner knappast alls längre ärföremål för undervisning eller forskning. Eftersom utbildningsväsendetshistoriska utveckling uppmärksammas högst obetydligt inom andrauniversitetsämnen, innebär detta att för att nämna ett enda exempel degenomgripande förändringar som hela vårt utbildningssamhälle genomgått underefterkrigstiden ligger helt outforskade. Pedagogiskainstitutionen vid utgör i detta avseende ett undantag.Historisk pedagogik har varit och är alltjämt föremål för betydande forskning.Det är angeläget att denna forskningstradition kan upprätthållas och förstärkas.En professur med denna inriktning bör därför inrättas vid Uppsalauniversitet.