bet · FW01KU26 · 1973-12-31 00:00:00 — §3 Enskild bör vara tillförsäkrad ersättning enhgt grundersom bestämmes i lag för det fall att hans egendom tages i anspråk genomexpropriation eUer annat sådant förfogande. medborgare har person-hg frihet. Ingen må fängslas eUer på annat sätt berövas sinrörelsefrihet, ej heller underkastas husrannsakan, telefonavlyssning, brevcensureller annan kontroll av hans kommunikationer, kroppsvisitation eher annatpåtvingat kroppsligt ingrepp, ej heller registreras av polisiär eher annanmyndighet utan stöd av i lag angiven noggrant bestämd grund. 16 19734 saml. (Regeringens förslag) (Motionärernas förslag) må icke gäha ras, hudfärg, språk, politisk eller religiösåskådning, uttalad åsikt eUer organisationstillhörighet. Ingen må genomtortyr eller medicinsk påverkan tvingas att lämna uppgifter. Ingen må av myndighet tvingas attrihhöra förening eller trossamfund eller på annat sätt tillkännage åsikter. §4 Varje medborgare skall gentemot det allmänna varatillförsäkrad 1. yttrande- ochtryckfrihet: frihet att i tal, skrift eher bild eller på annat sätt meddelauppgifter och framföra åsikter, 2. rätt tillinformation: rätt att inhämta och mottaga uppgifter och upplysningar, 3. mötesfrihet:frihet att anordna och deltaga i möten, 4. demonstrationsrätt:rätt att ensam eller i grupp framföra åsikter på allmän plats, 5. föreningsfrihet:frihet att sammansluta sig med andra till förening, 6. religionsfrihet:frihet att sammansluta sig med andra till trossamfund och att utöva sin religion, 7. rörelsefrihet:frihet att röra sig inom riket och att lämna riket. Varje medborgare skall skyddas mot att myndighet tvingarhonom att tillhöra förening eller trossamfund eller att ge sina åsikter tillkänna. Han skall också skyddas mot att myndighet utsätter honom förkroppsvisitation eller an- medborgare har åsikts-, yttrande- och tryckfrihetsamt rätt till information. Ingen må hindras från att i tal, skrift eller bUd eher påannat sätt meddela uppgifter och framföra åsikter, ej heller från att mottagauppgifter och upplysningar utan stöd av i lag angiven noggrant bestämd grund.Som sådan grund må endast gälla skydd av människors hv, hälsa och personligaintegritet; skydd för utövande av demokratiska rättigheter: förrösthemligheten, för genomförandet av allmänna sammankomster och demonstrationersamt för mötesfrid; förhindrande av hets mot folkgrupp och olagadiskriminering; förhindrande av spioneri, olovlig underrättelseverksamheteller obehörig befattning med hemlig uppgift; skydd för genomförande av förrättning, rättslig utredningoch domstolsförhandling; tryggande av ett allsidigt utnyttjande av massmedia. Utan hinder av denna paragraf gäller om tryckfriheten vadsom stadgas i tryckfrihetsförordningen. nat påtvingat kroppshgt ingrepp, för husrannsakan, förintrång i hans brev-, post- eller teleförbindelser eller för hemhg avlyssning.Det närmare innehållet i de fri-och rättigheter och det skydd i övrigt somavses i första och andra styckena angives i den ordning som föreskrives i 8kap. Beträffande tryckfriheten och rätten att taga del av allmän handlinggäller vad som är föreskrivet i tryckfrihetsförordningen. medborgare har rätt att sammansluta sig med andratUI organisation eller förening. Myndighet må icke särbehandla medborgare på grund av hansorganisationstillhörighet. medborgare har mötesfrihet och demonstrationsrätt. Ingen må hindras från att anordna eller deltaga i möten,ej heller att ensam eller i grupp framföra åsikter och krav pä allmän platsutan stöd av i lag angiven noggrant bestämd grund. Som sådan grund må endastgälla skydd av mötesfrihet och demonstrationsrätt samt tryggandet av nödvändigakommunikationer. §7 medborgare har religionsfrihet.Ingen må hindras från att sammansluta sig med andra tih trossamfund eher frånatt utöva sin rehgion utan stöd av i lag angiven noggrant bestämd grund. Somsådan grund må endast gäUa skydd (Regeringens förslag) (Motionärernas förslag) av människors liv och hälsa, av åsikts-, yttrande- ochtryckfrihet och rätt till information, samt av rätten till annanreligionsutövning. Utländsk medborgare med rätt attvistas i riket skall åtnjuta de grundläggande fri- och rättigheter, som enligt§§1-7 tillkommer svensk medborgare. 5. att i förslaget tih ny regeringsform kapitel 3 paragraf7 ges följande lydelse Mandaten fördelas mellan partier.Med parti avses varje sammanslutning eller grupp av väljare, som uppträder ival under särskild beteckning. Endast parti som har fått av rösterna ihela riket är berättigat att deltaga i fördelningen av mandaten. Parti som har fått färre röster deltager dock ifördelningen av de fasta valkretsmandaten i valkrets där partiet har fått av rösterna. Mandaten fördelas proportionelltmellan partier. Med parti avses varje sammanslutning eller grupp av vähare,som uppträder i val under särskild beteckning. 6. att i förslaget tUl ny regeringsform kapitel 4 ochparagraf 3 andra stycket ges följande lydelse väljer inom sig utskott,däribland ett konstitutionsutskott, ett finansutskott och ett skatteutskott,enligt bestämmelser i riksdagsordningen. Ärende som väckes av regeringen ellerriksdagsledamot beredes före avgörande av väher inom sig utskott,däribland ett konstitutionsutskott, ett finansutskott och ett skatteutskott,enligt bestämmelser i riksdagsordningen. Varje partigrupp vilken motsvararparti som vid valet till har fått utskott, om ej annat är bestämt i denna regeringsform. av rösterna i hela riket äger attbesätta en plats i varje utskott. Därutöver fördelas resterande platserproportionellt mellan partigrupperna. Antalet ledamöter i utskottet skall vara17. Ärende som väckes av regeringen eher riksdagsledamot beredes före avgörandeav utskott, om ej annat är bestämt i denna regeringsform. 7. att i förslagettOI regeringsformen kapitel 5 omarbetas av utskottet i enlighet med förslagetovan att talman är rikets statschef, 8. att i förslagettill regeringsform 5 kap. § 7 ('statschefens immunitet') utgår, 9. att i förslaget till regeringsformkapitel 8 paragraf 3 ges följande lydelse Föreskrifter om förhållandet mellanenskilda och det allmänna, som gäher åligganden för enskilda eher i övrigtavser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, meddelasgenom lag. Sådana föreskrifter är bland andra föreskrifter sombegränsar de fri- och rättigheter och det skydd i övrigt som enhgt 2 kap. 4 §tillkommer svensk medborgare, föreskrifter om brott och rättsverkan av brott,föreskrifter om skatt till staten samt föreskrifter om rekvisition och annatsådant förfogande. Föreskrifter om förhållandet mehanenskilda och det allmänna, som gäller åligganden för enskilda eUer i övrigtavser ingrepp i enskildas personliga eher ekonomiska förhåUanden, meddelasgenom lag. Sådan lag får icke strida mot de grundläggande fri- ochrättigheter som tillkommer enskilda enligt 2 kap. eller reglera dessa på annatsätt än vad som där stadgas. Föreskrifter enligt första stycket är bland andraföreskrifter om brott och rättsverkan av brott, föreskrifter om skatt tillstaten samt föreskrifter om rekvisition och annat sådant förfogande. 10. att i förslagettill regeringsform kapitel 8 paragraf 6 ('utskottets beskattningsrätt') utgåroch att övriga paragrafer omnumreras i enlighet härmed, 11. att i förslagettill regeringsform kapitel 8 paragraf 7 förändras i enlighet med föreslagnaändringar dels i kapitel 2 och dels i 8 kap. § 3., 12. att i förslagettill regeringsform 9 kap. 1 § ges föhande lydelse (Regeringens förslag) Om rätt att besluta omskatter och avgifter tih staten finns bestämmelser i 8 kap. (Motionärernas förslag) allena tillkommer rättatt besluta om skatter och avgifter till staten. 13. att i förslaget tih regeringsform 10 kap. 2 § tredjestycket ges följande lydelse Regeringen får ej heUer i annatfall än som avses i första stycket ingå för riket bindande internationellöverenskommelse utan att har godkänt denna, om överenskommelsen är avstörre vikt. Regeringen kan dock underlåta att inhämta godkännandeav överenskommelsen om rikets intresse kräver det. I sådant fall skah regeringen i stället överlägga medutrikesnämnden innan överenskommelsen ingås. Regeringen får ej heller i annatfall än som avses i första stycket ingå för riket bindande internationellöverenskommelse utan att har godkänt denna. 14. att i förslagetUll regeringsform 10 kap. 5 § ('EEC-paragrafen') strykes och att föhandeparagrafer om-numreras i enhghet därmed, 15. attsuccessionsordningen upphävs thl följd av övergången till republik, 16. att riksdagenmåtte besluta att i förslaget till riksdagsordning tilläggsparagrafen 2.14.1andra stycket ('begränsning av riksdagsmans taletid') strykes, 17. att riksdagenmåtte besluta att i förslaget till riksdagsordning tilläggsparagrafen 2.14.2('begränsning av riksdagsmans taletid') strykes. M 1973:1882 av (): "att måtte beslutaatt inte godkänna 8 kap. 6 § i förslaget till ny regeringsform. M 1973:1883 av (): "attriksdagen måtte besluta 1. att§ 3 .skall ha den ovan citerade lydelsen, 2. att § 3 kompletteras med enbestämmelse innehållande regler avsedda att definiera de principer enligt vilka den enskilde skaU erhålla full ersättning för den lidna förlusten. M 1973:1884 av (): "att hos Kungl.Maj:t anhåller om utredning om inrättandet av en avinnehavare av högre domartjänster. M 1973:1885 av ():"att måtte besluta a) att Kungl. Maj:tsproposition 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m.m. icke i den föreslagna formen kan antas som ny grundlag, b) att departiella reformer som ovan berörts i fråga om statsskickets grunder ochriksdagsarbetet, med den ändring av 3 § som ovan utformats, måtte antas somvilande grundlagsförslag, c) att denföreslagna grundlagen i övrigt måtte avslås, d) att i skrivelse tillKungl. Maj:t hemställer om utredning och förslag rill en ny grundlag, som beaktar de frågor jag ovan berört, så att i en kommande ny proposition skillnaden mellan vanhg lag och grundlag klart åtskihs. M 1973:1886 av (): "1. att 6 kap. 1 § förstastycket i riksdagsordningen får följande lydelse: 'Interpehation skah habestämt innehåll och vara försedd med motivering. Interpellation bör väckasendast i angelägenhet av större ahmänt intresse', 2. att tilläggsbestämmelsen6.1.1 till riksdagsordningen får följande lydelse: 'Interpellation ingives tillkammarkanshet och anmäles av talmannen vid närmast följande sammanträde medkammaren.' M 1973:1887 av i Äkersberga (fp): "att vidbehandlingen av proposirionen 1973:90 antar förslaget till ny riksdagsordning 3kap. 11 § med tillägg till andra stycket av meningen: 'kan isärskilda ärenden besluta om längre motionstid.' M 1973:1888 av i Äkersberga m. fl. (fp): "att vidbehandlingen av prop. 1973:90 beslutar att avslå förslaget tilltilläggsbestämmelse 4.11.2 till riksdagsordningen. M 1973:1889 av i (c) och frökenPehrsson (c): "attriksdagen vid behandlingen av proposition 1973:90 beslutar att 3 kap. 11 §skall ha följande lydelse: till får överklagas hosregeringsrätten. Den som har valts till riksdagsledamot utövar sitt uppdragutan hinder av att valet har överklagats. Ändras valet, intager ny ledamot sinplats så snart ändringen har kungjorts. Vad nu sagts om ledamot ägermotsvarande tillämpning på ersättare. M 1973:1890 av herrar i (s) och Gadd(s): "att i skrivelsetill Kungl. Maj:t begär att i direktiven thl utredningen om valkretsindelningenoch personmomentet i valsättet beaktas de synpunkter som framförts i motionen. M 1973:1891 av (): "1. att avslårproposition nr 90 med förslag till ny regeringsform i vad avser 2 kap. §§ 13, 2. att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär utredning omutformningen av regeringsformens rättighetsavsnitt. M 1973:1892 av herrar i (m) och (): "att beslutar att, vid antagande av förslag rill ny regeringsform förgrundlagsenlig behandling, femte stycket i punkt 9 i övergångsbestämmelsernautgår och 1 kap. 5 § nämnda förslag får följande lydelse: 1 riket finns primärkommuner, sekundärkommuner och kyrkliga kommuner.Beslutanderätten i kommunerna utövas av valda församlingar. I kyrkliga kommunerkan dock beslutanderätten utövas av kommunmedlemmarna. Kommunernafår taga ut skatt för skötseln av sina uppgifter. M 1973:1893 av m. fl. (m); "att måtte beslutainföra en generell tidsbegränsning för inlägg i samband medkammarens behandling av utskottsbetänkanden i enhghet med de riktlinjer somanförts i motionen. yttrande över motion i anledning avpropositionen 1973: 90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordningm. Genom beslut harkonstitutionsutskottet hemställt om utrikesutskottets yttrande över motionen1973: 1876 av m. fl. (c) i anledning av propositionen 1973: 90 medförslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m. I nämnda motion föreslås "att vidbehandlingen av propositionen nr 90 beslutar att tionde kap. 1 § i en nyregeringsform skall ha följande lydelse: 'Riket skall sträva efter att främjafred och mellanfolkligt samarbete samt den internationella rättsordningensutveckling. Utrikespolitiken bygger på alliansfrihet i fred för att säkerställaneutralitet i krig' samt vidta de följdändringar i samma kapitel enligtpropositionens förslag som nämns i motionen". Motionärerna framhåller att det föreligger enighet ommålsättningen för den svenska utrikespolitiken: att genom alliansfrihet i fredverka för neutralitet i krig. Motionärerna anför två skäl varför en särskilddeklaration om freds- och neutralitetspolitiken som grundval för vårt landsutrikespolitik bör Införas i en ny författning. Dels skulle en sådan förklaringutgöra en upplysning inte bara gentemot svenska medborgare utan även gentemotandra. I förhällande till andra stater och utländska medborgare kan endeklaration om den svenska utrikespolitiken ha en särskild betydelse. Delsskulle en dylik deklaration kunna åstadkomma en bättre balans i den nyaförfattningen, som enligt föreliggande förslag skall innehålla ett helt kapitelom krig och krigsfara. Motionärerna ifrågasätter inte behovet av dessabestämmelser men anser att de bör balanseras ideologiskt med ettutrikespolitiskt målsältningsstadgande som slår fast att vi strävar efter fredoch, om detta ej kan nås, efter neutralitet i krig. vill erinra om att genom sittinträde I har förpliktat sig att handla i enlighet medvärldsorganisationens stadga. FN:s centrala syfte är att upprätthållainternationell fred och säkerhet. Medlemsstaterna har åtagit sig att lösainternationella tvister med fredliga medel samt att avhålla sig från hot omeller bruk av våld. De skall lämna FN allt bistånd i varje åtgärd somorganisationen företar i överensstämmelse med stadgan samt avhålla sig från attlämna bistånd åt någon stat, mot vilken FN vidtar förebyggande åtgärder ellertvångsåitgärder. Medlemsstaterna är sålundaförpliktade att godta och verkställa säkerhetsrådets beslut när det gällerupprätthållande av internationell fred och säkerhet, däribland beslut omsanktioner mot en fredsslörare i enlighet med stadgans kapitel VII.Medlemskapet i FN medför därigenom inskränkningar i handlingsfrihet ivad avser iakttagandet av neutralitet i internationella konflikter. fastslår vidare principer för internationellsamverkan vid lösande av problem av ekonomisk, social, kulturell ellerhumanitär art samt för in.ternationellt samarbete syftande till främjande avaktningen för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Strävandena att främja fred och mellanfolkligt samarbetesamt den internaiionella rättsordningens utveckling kännetecknar sedan mycketlänge politik. De bygger på en enig folkopinion. Därför är det ocksåen självklarhet för att uppfylla sina åtaganden som FN-medlem. bedömning är det från utrikespolitisk synpunkt överflödigt att igrundlagen införa ett stadgande om att riket skall sträva efter att främja fredoch mellanfolkligt samarbete samt den internationella rättsordningensutveckling. Det råder enighet om att vårt lands möjlighet att ståutanför krig och allvarliga konflikter bäst främjas genom en alliansfripolitik, som inriktas på alt möjliggöra neutralitet i ett framtida krig. har (UU 1956: 3) avvisat förslag om altregeringen skulle avge en formell neutralitetsförsäkran en sådan befannsonödig, då den svenska neutralitetspolitiken var på alla håll väl känd och haderönt växande förståelse och respekt. Utrikesutskottetfinner att läget är oförändrat i dessa avseenden. Förslaget i motionen i973: 1876 om att grundlagsfästa densvenska neutraliteten finner utskottet med hänsyn till tidigare uttalandeinte lämpligt. En sådan åtgärd skulle kunna misstolkas och eventuellt geupphov til! föreställningen att den svenska utrikespolitikens inriktning sattsi fråga. Utskottet avstyrker, mot bakgrund av det som här anförts,att ett stadgande av den lydelse som föreslagits i motionen 1973: 1876 införesi en ny regeringsform. På utrikesutskottets vägnar: ARNEGEIJER Närvarande: herrar i (s), (), i (c), (), herrar (),i (s), Wirmark (fp), (), (), (),(), (), i (c) och heiT (s). avherrar i (c) och () samt i (c) som anser att utskottets yttrande från och med det stycke som på s. 1börjar med "vill" bort ha följande lydelse: Maj:t i förslaget till ny regeringsform infört målsättningsparagraferför rikets förpliktelser mot de egna medborgarna, finner utskottet detmotiverat, att också de grunddrag i den svenska utrikespolitiken som motionen1973: 1876 behandlar, förankras i regeringsformen. Propositionens huvudsakliga innehåll.............................. ...... 1 Motionerna .................................................................. ...... 5 Utskottet ....................................................................... .... 14 Bakgrund ....................................................................... .... 14 Riksdagenoch dess sammansättning m. m...................... .... 20 Valgenomslaget,riksdagsarbetet m. m............................ 25 Regeringsbildningen ...................................................... .... 31 Regeringsarbetet ......................................................... .... 34 Kommunernasställning i grundlagen ............................ .... 37 Medborgerligafri- och rättigheter ................................ .... 40 Särskildafrågor i anslutning till förslaget till ny RF ....... 58 I kap. Statsskickets grunder ....................................... .... 58 3 kap. ......................................................... .... 62 Lagar och andra föreskrifter.................................. 64 9 kap. Finansmakten .................................................... .... 65 Förhållandet tUl andrastater .......................... .... 65 Rättskipning ochförvaltning ............................ 68 12 kap. Kontrollmakten................................................ .... 73 Övergångsbestämmelser ............................................ .... 73 FörslagettUI ny RO ....................................................... 74 Inledning ....................................................................... .... 74 RO 1 kap. Riksmöten ................................................... 76 RO 2 kap.Kammarsammanträden ................................. .... 77 RO 3 kap. Ärendenas väckande .................................... 81 Väckandeav motioner .................................................. .... 82 TiUsättandeav utredningar .......................................... .... 83 Anmälan avvilande grundlagförslag................................. .... 84 RO 4 kap. Ärendenas beredning ................................. .... 84 RO 5 kap.Ärendenas avgörande .................................. .... 86 RO 6 kap.Interpellation och frågor till statsråd ............ .... 87 Gemensamma bestämmelseroch val inom riks dagen ....................................................................... .... 88 RO 8 kap. Vissa befattningshavare och organ .............. .... 88 Bestämmelser om personal och förvaltning .... 88 Förslagettill ändring i successionsordningen ................ 89 Förslagettill ändring i tryckfrilietsförordningen ............ 89 Reservationeroch särskilda yttranden ......................... 95 Förslagettill ny RF ........................................................ .. 142 Förslagettill ny RO ........................................................ .. 171 Förslagettill ändring i SO ............................................. .. 212 Förslagetthl ändring i TF .............................................. .. 213 Motionernas hemställan ............................................... 221 Yttrande från utrikesutskottet ....................................... .. 249