bet · FW01SfU31 · 1973-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1973 SfU 1973:31 betänkande i anledning avmotion om översyn av samordningen av de olika pensionssystemen. 1 motionen 1973:1164 av herrÅkerlind (m) hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att Kungl. Maj:tsnarast låter se över samordningen mellan de statliga och kommunalapensionssystemen å ena sidan och det allmänna systemet å den andra, i syfte attskapa överensstämmelse och rättvisa. Till stöd för yrkandet i motionenanförs inledningsvis att en försäkrad enligt lagen om allmän försäkring harrätt att göra undantagande från den allmänna tilläggspensioneringen vad gäller"inkomst av annat förvärvsarbete" och att förutsättning härför äratt undantagande i motsvarande män görs frän sjukpenningförsäkringen.Det påpekas i motionen att en verkan av åtgärden är att den försäkrade slippererlägga ATP-avgift för den undantagna inkomsten Uksom att den del avsjukförsäkringsavgiften som hänför sig tUl denna inkomst besparas vederbörande.Enligt motionären har emellertid möjligheten att begära undantagande avhäntsstats- och kommunalanställda genom en överenskommelse med berördalöntagarorganisationer. Detta måste enligt motionärens mening anses stå klarti strid med lagstiftningens syfte och får till följd bl. a. att stats- ochkommunalanställda inte får tillgodogöra sig sina totala inkomster vidpensionsberäkningen. Motionären hävdar att endast "tjänsten avanställning" blir pensionsgrundande i nu berörda fall och att det måsteanses otillständigt dä den offentligt anställde inte får göra undantagande ochgenom t. ex. inbetalningar tiU frivillig pensionsfond tillförsäkra sig enextra, icke samordningsbar pension. Motionären anser att denna orättvisa liksomandra som skapas genom samordningen mellan tjänstepensioner och den allmännapensionen bör göras till föremål för omedelbar rättelse. Statligt anställda erhåller pensionenligt statens aUmänna tjänstepensionsreglemente och statenspensionslöneförordning. Sedan statstjänstemännen fått förhandlingsrätt tillhörpensionsförhållanden de områden om vilka parterna kan träffa avtal. tillämpligt på ordinarie och extraordinarie tjänstemänsamt pä övriga tjänstemän och kollektivavtalsanställda under förutsättning attde uppfyller vissa krav, bl. a. pä viss tids tjänstgöring. Pension kan utgåsom ålderspension, sjukpension eller familjepension. För full ålderspensionkrävs i princip 30 tjänsteår. Pensionsunderlaget utgörs av slutlöneklassenslönebelopp i den lönegrad den anstäUde befinner sig vid pensionsfallet. Har denanstäUde haft lönegraden än fem är kan dock pensionsunderlaget blinågot lägre. Vid högre lönegrader än C 2 inräknas inte hela lönen ipensionsunderlaget. Ålderspensionen och sjukpensionen utgör avpensionsunderlaget vartUI kommer vissa tillägg. Familjepensionens storlekberor på antalet efterlevande. De statliga pensionsförmånerna är samordnade enligt den s.k. bruttometoden med förmånerna från den allmänna pensioneringen, dvs. folk-och tUläggspensioneringen i lagen om allmän försäkring. Bruttosamordningeninnebär att den enskilde är berättigad till minst de förmåner som skall utgåenligt pensionsreglementet. Skulle folk- och tilläggspension tUlsammantagna vidnågot utbetalningstillfälle överstiga tjänstepensionens belopp skall det högrebeloppet utbetalas. Samordningen är sålunda individuell och innebär att denenskilde är garanterad att aUtid fä ut minst så stora förmåner som följer avden allmänna pensioneringen. Samordningen gäUer enbart sådana pensioner somintjänats . En anställd med endast tjugo tjänsteår får därför endasttvå tredjedelar av folkpensionen samordnad. Har en sådan anstäUd under tid dåhan inte hade statlig tjänst förvärvat pensionspoäng inom ATP-systemet pägrund av anställning eller annat förvärvsarbete samordnas inte den del avtilläggspensionen som dessa pensionspoäng ger upphov till. För vissafamiljepensionsförmåner gäller särskilda sam ordningsregler. Som ovan framhållits bygger det statliga pensionssystemetsålderspension pä lönen i slutlöneklassen. Vid beräkningen av ålderspensionensstorlek inom ATP-systemet utgår man frän . Avgörande för ATP-pensionensstorlek bUr enligt huvudregeln inkomsterna under den försäkrades femton bästainkomstår. En annan skillnad i systemen är att kompensationen i det statligatjänstepensionssystemet är nägot högre () än i ATP (). Det sagdainnebär att vid en jämförelse av utfallet för en enskild pensionär enligt debåda systemen den statliga tjänstepensionen ofta blir inte oväsentligt högre.Detta medför i sin tur att statsanställda, som vid sidan av sin tjänst harandra förväi-vsinkomster berättigande till ATP, i allmänhet inte får någondirekt fördel av dessa inkomster i pensionshänseende. Endast för det fall attsidoinkomsten har en sådan storlek att den sammanlagda folk- ochtilläggspensionen skulle överstiga tjänstepensionen ger sidoinkomsten utslag ihögre pension för statspensionären. Om sidoinkomsten är löneinkomst, betalararbetsgivaren avgift till ATP. Avgiftsskyldigheten är obligatorisk ochföreligger alltså oavsett om sidoinkomsten medför förhöjd pension. Om däremotsidoinkomsten härrör frän annat förvärvsarbete än anställning - det gällerinkomst som egen företagare skall vederbörande själv betala tilläggspensionsavgift. I detfallet föreligger emellertid inte obligatorisk skyldighet att betala avgift.Den försäkrade kan nämhgen anmäla undantagande från ATP, såvitt angår inkomstav annat förvärvsarbete än anställning. Har sådant undantagande skett, skallvid beräkning av pensionsgrundande inkomst för tid efter ingången av året nästefter det dä anmälan gjordes hänsyn inte tagas till inkomst av annatförvärvsarbete. Avgiftsskyldighet föreligger självfallet inte om undantagandegjorts. En statsanställd som i egenskap av egen företagare har inkomster vidsidan av tjänsten kan alltså genom att i förväg anmäla undantagande avsidoinkomsten från ATP undgå att belastas med tUläggspensionsavgift. Undantagande medför vissa speciella konsekvenser. Den somför inkomst av annat förvärvsarbete trätt ur ATP-systemet kan inte ånyo trädain i detsamma förrän fem är förflutit. Den som återinträtt kan inte pä nyttgöra undantagande. Dessa regler har tillkommit för att förhindra spekulationfrån de försäkrades sida. Undantagande frän försäkringen för tilläggspensionfår vidare betydelse för försäkringen för tilläggssjukpenning. Den försäkradessjukpenningklass skall nämligen, om undantagande gjorts, bestämmas medbortseende från inkomst av annat förvärvsarbete. Undantagandet kommer alltsåatt automatiskt omfatta både ATP och sjukförsäkring. Kommunernas pensionsförpliktelser gentemot sina anställdaregleras i ett normalpensionsreglemente för arbetstagare hos kommuner,förkortat KPR för primärkommunernas del och LKPR för sekundärkommunernas del.Skillnaderna mellan KPR och LKPR hänför sig uteslutande tUl vissa detaljer.Pensioneringen är utformad enligt bruttopensionssystemet och överensstämmer tiUsin uppbyggnad i allt väsentligt med den statliga tjänstepensioneringen.Sålunda uppgår bruttopensionen tiU av pensionsunderlaget (slutlönen). Denkommunala pensioneringen handhas till alldeles övervägande delen av Kommunernaspensionsanstalt (KPA). Fr. o. m. den 1 juU 1968 sker gemensam utbetalning frånKPA av såväl tjänstepension som förmåner enligt den aUmänna försäkringen.Pensionsförmånerna intjänas från och med den månad arbetstagaren fyUer 20 år.För hel pension erfordras 30 tjänsteår. Pensionsunderlaget beräknas i princippä samma sätt som enligt de statliga personalpensionsbestämmelserna.Sjukpension beräknas pä i huvudsak samma sätt som ålderspensionen. De utgåendepensionerna höjs vid vissa tUlfällen efter överenskommelser vid centralaförhandlingar. Pensionsförhållandena för stats-och kommunalanställda är reglerade i särskild ordning. De centralabestämmelserna återfinns i fräga om de statsanställda i statens allmännatjänstepensionsreglemente (SPR) och i fråga om kommunalanställda i denormalreglementen som gäUer för arbetstagare hos kommuner (KPR förprimärkommuner och LKPR för Pensionerna enligt dessa reglementenuppgår i allmänhet tUl högre belopp än de som den allmänna pensioneringen imotsvarande fall kan erbjuda. I vissa situationer då den anställde vid sidan avsin lön hos staten eUer kommun har icke obetydliga inkomster av annatförvärvsarbete kan det emellertid stäUa sig förmånligare för honom att fäpensionen beräknad enligt den allmänna pensioneringens regler. För att anstäUdhos staten eller kommun inte skaU vara sämre ställd än pensionärer i allmänhethar för sädana fall föreskrivits rätt att erhålla den gynnsammare beräkningen.Samordningen meUan de båda pensionssystemen vanligen kallad bmttosamordning -sker således individuellt för varje pensionär, och en jämförelse mellanutfallet i systemen skaU göras vid varje utbetalningstUlfälle. En följd av att pensionsreglementena ofta ger högrekompensation än den allmänna pensioneringen kan bli att sidoinkomster avmåttlig storlek inte leder tUl en högre pension för den stats- eUerkommunalanställde. Denne har då möjlighet att begära undantagande frånförsäkringen för sidoinkomsten och därigenom erhålla befrielse frän skyldighetatt betala ATP-avgift för denna inkomst. En förutsättning härför är emellertidatt sidoinkomsten härrör frän annat förvärvsarbete än anställning. Endastinkomst av sådant förvärvsarbete kan nämUgen undantas frän försäkringen. Syftet med den förevarande motionen torde vara att kommatiU rätta med vissa brister som enligt motionärens mening vidlåder systemet församordning meUan de statliga och kommunala pensionssystemen å ena sidan och denaUmänna försäkringen å den andra. Motionären synes avse bl. a. det förhällandetatt en utgående pension stundom kan vara lägre än som motiveras av deATP-avgifter som erlagts för densamma. Som framgår av det föregående kanorsaken till den bristande överensstämmelsen meUan förmån och avgift i dettafaU vara antingen att den stats- eller kommunalanstäUde vid sidan av sinordinarie lön haft inkomst av annat förvärvsarbete än anställning ochunderlåtit att begära undantagande frän den allmänna försäkringen för dennainkomst eller att han förutom sin lön från stat eller kommun haftytterUgare inkomst av anställning, för vilken nägot undantagande inte kunnatske. Frågor som rör förhällandet mellan avgifter och förmånerinom ATP och den disproportion mellan dessa som stundom kan uppstå för del- ochkorttidsanställda samt låginkomsttagare har behandlats av vidupprepade tillfällen under en följd av år. (jfr SfU 1973:9)att den bristande överensstämmelse mellan avgifter och förmåner som stundomföreligger inte går ut över den försäkrades rätt tiU pension och att denförsäkrade alltid har rätt tiU pension för aUa förvärvsinkomster som överstigerbasbeloppet och understiger det för aUa försäkrade föreskrivna maximibeloppet.Riksdagen uttalade också den meningen att reglerna för beräkning avpensionsgrundande inkomst hksom de bestämmelser som gäller i fråga omfaststäUande av arbetsgivarnas avgiftsunderlag är förenade med uppenbarafördelar, inte minst genom att arbetsgivarnas avgifter debiteras och inbetalas kollektivt. En annanordning skulle enligt uppfattning kunna vara förenad med närmastoöverkomUga administrativa svårigheter. På grund av det anförda och då samordningsbestämmelsemaliksom de övriga pensionsbestämmelser som gäller stats- och kommunalanstäUdatillhör de frågor om vilka de anstäUda kan förhandla och träffa avtal avstyrkerutskottet bifall till motionen. Med hänvisning tUl det anfördahemställer utskottet att avslår motionen 1973:1164. Närvarande: herrar (), (), Jonssoni * (fp), Ringaby (m), i (s), i Nennesholm (c),i (s), Mundebo (fp), fm (), fröken (),herrar (), i (vpk), i (c),() och i (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. av herrar Ringaby (m) och i () vUka delsanfört: Reglerna rörande finansieringen avATP och samordningsbestämmelserna beträffande statlig eUer pension åena sidan samt pension från ATP å andra sidan får stundom konsekvenser som förden enskilde måste framstå som otiUfredsställande. För stats- och kommunalanställdamed inkomster vid sidan av statlig eller anställning kan följden avbestämmelserna bU att avgifter till ATP erläggs för sidoinkomster utan attdessa avgifter medför högre pension. Detta måste te sig stötande särskilt förpersoner med förhållandevis låga inkomster frän statligt eller kommunaltarbete. Med hänsyn härtiU anser vi att i enlighet med vad som anförtsi motionen hos Kungl. Maj:t bör begära en översyn av samordningen mellan de statUgaoch kommunala pensionssystemen å ena sidan och den allmänna försäkringen ä denandra. dels ansett att utskottet bort hemställa att med bifaU till motionen 1973:1164 hos Kungl.Maj:t begär att Kungl. Maj:t låter se över samordningen mellan deStatUga och kommunala pensionssystemen å ena sidan och den allmännapensioneringen å den andra.