bet · FW01SfU21 · 1973-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1973 SfU 1973:21 betänkande i anledning avKungL Maj:ts proposition 1973:46 angående utformningen av beskattadsjukpenning, m. m., jämte motioner. Maj:t i propositionen1973:1 (bilaga 7, punkten B 6) beräknat medel för nedannämnda ändamål, harKungl. Maj:t i propositionen 1973:46 under åberopande av statsrådsprotokolletöver socialärenden för föreslagit att A. antaga följande vid propositionen fogade förslagtill 1) lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2) lag om ändringi lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, 3) lag om ändringi lagen (1962:392) om hustrutUlägg och kommunalt bostadstUlägg tillfolkpension, 4) lagom ändring imilitärersättningsfö ro rdningen (1950:26 1), 5) lag om ändring i lagen (1956:293)om ersättning åt smittbärare, 6) lag om ändringi lagen (1967:919) om värdesäkring av yrkesskadelivräntor m. m., 7) lag om ändringi förordningen (1954:519) angående kostnadsfria och prisnedsatta läkemedel m.m., B. för /74 underfemte huvudtiteln tiU Bidrag till sjukförsäkringen anvisa ett förslagsanslag av 2 . I propositionen läggs fram förslagtill en omkonstruktion av sjukpenningförsäkringen. 1 samband därmed föreslåsen liöjning av ersättningsnivån för sjukpenning från den allmänna försäkringeni anslutning till att .sjukpenningförmånerna görs skattepliktiga. Nuvarande system med sjukpenningklasser föreslås ersatt aven sjukpenninggnindande inkomst som direkt knyter an till den inkomst som sjukpenningenskall ersätta. Sjukpenningen föreslås utgå med ett belopp som motsvarar 90 7oav den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst upp till en årsinkomst sommotsvarar 7,5 basbelopp. Sjukpenningen föreslås bli pensionsgrundande för ATP,Detsamma föreslås gälla bl, a, för .sjukpenning från yrkesskadeförsäkringen. Ipropositionen läggs också fram förslag till de lagändringar som behövs förtillgodoräknande som pensionsgrundande inkomst av vissa förmåner vid värd avbarn och vid arbetslöshet varom förslag lagts fram i propositionerna 1973:47och 1973:56, Sjukpenningen för hemmamakar föreslås höjd fiån , till8 kr, utan beskattning. Det föresläs därjämte att de särskildabarntilläggen till sjukpenningen slopas. För försäkrade med förväivsinkomstmellan , och , föreslås i propositionensärskilda övergångsregler. Möjligheterna att teckna frivilligsjukpenningförsäkring föreslås vidgade till att gälla ett sammanlagt belopp på20 kr, utan beskattning mot f, n, , I propositionen har den föreslagna höjningen avsjukpenningförmånerna beräknats medföra att sjukförsäkringens kostnader år1974 ökar med omkring 2 700 milj, kr, jämfört med , Propositionen innehåller även förslag om nyafinansieringsregler för sjukförsäkringen. Dessa finansieringsregler omfattaräven kostnaderna för de i propositionerna 1973:45 och 1973:47 framlagdaförslagen om genomförande av en allmän tandvårdsförsäkring och enföräldraförsäkring. Statsbidrag föreslås utgå med en tredjedel av samtligakostnader inom sjukförsäkringen. Statens bidrag till sjukförsäkringen beräknasdärmed i propositionen stiga från omkring 1 000 milj, kr, för är 1973 tilldrygt 3 450 milj, kr, för , Arbetsgivarna föreslås svara för avhela sjukförsäkringens kostnader. Arbetsgivarnas sjukförsäkringsavgift föreslåsdärför höjd från nuvarande till av löneunderlaget fr, o, m, den 1januari 1974, Genom höjningen beräknas försäkringen tillföras 665 milj, kr, förhelt år. Som bidrag till finansieringen av tandvårdsförsäkringen,föräldraförsäkringen och de höjda sjukpenningsförmånerna föreslås vidare attsjukförsäkringen tUlförs 250 milj. kr, genom ökade sjukförsäkringsavgifterfrän de försäkrade, motsvarande i genomsnitt , per försäkrad och år. Dennaegenavgift till sjukförsäkringen föreslås få en ändrad utformning.Avgiften föreslås bestå av dels en fast del pä , för varje försäkrad medminst , i årsinkomst, dels en rörlig del som skall utgöra en vissprocentandel av den sjukpenninggrundande inkomsten. Den totalasjukförsäkringsavgiften får enligt förslaget inte överstiga av dentill statlig inkomstskatt beskattningsbara inkomsten. Enligt propositionenkommer den föreslagna avgiftskonstruktionen - jämfört med de avgifter somskulle ha gällt vid oförändrade förmäns- och finansieringsregler - attinnebära minskade eller oförändrade avgifter för försäkrade i inkomstlägen upptill , i årsinkomst av anställning. För den som har , iårsinkomst kominer avgiften att öka med ca , , medan den som har . i årsinkomst kommer att få betala ca , mer än han skulle ha gjortär 1974 enligt nuvarande regler. För de högsta inkomsttagarna, som berörs avhöjningen av övre inkomstgränsen till sjukpenningsskalan, ökar avgiften medmellan 200 och , . För egna företagare föreslås särskildaavgiftsregler. Samtliga nu nämnda åtgärder föreslås bli genomförda den 1januari 1974, Författningsförslagenär av följande lydelse. 1) Förslag till Lag omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom förordnas i fråga omlagen (1962:381) om aUmän försäkring, dels att 3kap. 9 § och 15 kap. 2 § skall upphöra att gäUa, dels att I kap. 6 §, 3 kap.1-6, 10, 11, 16-18 §§, 4 kap. 3 §, 7 kap. 1 §, 11 kap. 2, 3 och 6 §§, 13 kap. 2§, 17 kap. 1 och 4 §§, 18 kap. 5 §, 19 kap. 1-4, 6 och 7 §§, 20 kap. 3 och 4 §§samt 21 kap. 1 § skaU ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Inom folkpensioneringen och Inom den allmänna försäk- försäkringen för tilläggspension ringen skola de beräkningar, som skola deberäkningar, som angivas angivas i denna lag, göras pä i dennalag, göras på grundval av grundval av ett b a s b e I o p p. ett b a s b e I o p p. Basbeloppet faststäUes av Konungenför och utgör multiplicerat med det tal, vUketangiver förhållandet mellan det aUmänna prisläget under andra månaden före densom basbeloppet avser och prisläget . Ändring av nämnda tal måej föranleda ändring av basbeloppet, med mindre talet stigit eller nedgått medminst sedan närmast föregående ändring av basbeloppet vid togs. Detsålunda beräknade basbeloppet avrundas tUl närmaste hundratal kronor. Försäkrad äger enligt vad nedan Hos allmän försäkringskassa in- sågsrätt till sjukpenning på grund- skriven försäkrad äger enligt vad val avplacering i sjukpenningklass. nedan sägs rätt till sjukpenning, om hanssjukpenninggrundande inkomst uppgår till minst fyratusenfemhundra kronor. Försäkrad, som är inskriven i allmän försäkringskassa mensom icke har sjukpenninggrundande in- ' Senaste lydelse 1967:206, komst uppgående till fyratusenfemhundra kronor, skall ändåvara berättigad till sjukpenning enligt vad nedan sägs, förutsatt att han ärgift och stadigvarande sammanbor med sin make eller, i annat fall,stadigvarande sammanbor med barn till honom eller hans makeeller med någon, med vilken han varit gift eller har eller har haft barn. Hos allmän försäkringskassa inskriven försäkrad, varsinkomst av förvärvsarbete för år räknat uppgår till minst ettusenåttahundra kronor,skall med hänsyn till sagda inkomst vara placerad i sjukpenningklass. Har denförsäkrade inkomst såväl av anställning som av annat förvärvsarbete, skall placeringenanses grundad på inkomsten av anställning såvitt avser den sjukpenningklass, ivilken den försäkrade skulle hava placerats med hänsyn enbart till sagdainkomst, samt i övrigt på inkomsten av annat förvärvsarbete. För tid dåundantagande från försäkringen för tilläggspension enligt 11 kap. 7 § ägergiltighet för den försäkrade skall för placering i högre sjukpenningklassenligt 4 § än klassen nr 2 hänsyn icke tagas till inkomst av annatförvärvsarbete än anställning. Med inkomst av förvärvsarbete avses den inkomst ipenningar eller naturaförmåner i form av kost eller bostad, som försäkrad kanantagas komma att tills vidare Sjukpenninggrundande i n k o m s t är den inkomst ipenningar eller naturaförmåner i form av kost eller bostad, som försäkrad kanantagas för år räknat komma att tills vidare åtnjuta av eget arbete, antingensåsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning)eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbe te). Sjukpenninggrundandeinkomst fastställes av . Inkomst av anställning och inkomst avannat förvärvsarbete skola därvid varför sig avrundas till närmast lägrehundratal kronor. För tid då undantagande från försäkringen förtilläggspension enligt 11 kap. 7§ gäller för den försäkrade skall inkomst avannat förvärvsarbete icke beaktas. Vid beräkning av sjukpenninggrundandeinkomst bortses frän inkomst av anställning och annat förvärvsarbete i denmån summan därav överstiger 2 Senaste lydelse 1970:141, åtnjuta av eget arbete, antingen såsom arbetstagare iallmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller ock eljest (inkomstav annat förvärvsarbete). Ersättning i penningar eller naturaförmåner som nysssagts för arbete som försäkrad utför för annans räkning utan att vara anställdi dennes tjänst anses såsom inkomst av anställning, såvida den försäkrade ochden som utgivit ersättningen äro ense därom samt överenskommelse tillikaträffas enligt 11 kap, 2 § andra stycket; och skall i dylikt fall den förreanses såsom arbetstagare och den senare såsom arbetsgivare. Beräkning av inkomst av förvärvsarbete skall, därförhållandena ej eljest äro kända för , grundas på de upplysningar,som kassan kan inhämta av den försäkrade eller dennes arbetsgivare eller sommå kunna framgå av den uppskattning, som vid taxering gjorts av den försäkradesinkomst. Inkomst av arbete för egen räkning må ej beräknas högre än sommotsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning, Utgöresinkomst helt eller delvis av naturaförmåner, skola dessa uppskattas efter deregler, som tillämpas vid taxering till inkomstskatt. Försäkrad, som är inskriven hos allmän försäkringskassamen vars inkomst av förvärvsarbete icke uppgår till ettusenåttahundra kronorför år, skall likväl vara placerad i sjukpenningklass, såframt han är gift ochstadigvarande sammanbor med sin make eller, i annat fall, stadigvarandesammanbor det vid årets ingång gällande basbeloppet. Belopp, frånvilket sålunda skall bortses, avräknas i i första hand på inkomst av annatförvärvsarbete. Ersättning i penningar eller naturaförmåner som ; förstastycket sagts för arbete som försäkrad utför för annans räkning utan att varaanställd i dennes tjänst anses såsom inkomst av anställning, såvida denförsäkrade och den som utgivit ersättningen äro ense därom samt överenskommelsetillika träffas enligt 11 kap, 2 § andra stycket; och skall i dylikt fall denförre anses såsom arbetstagare och den senare såsom arbetsgivare. Beräkning av sjukpenninggrundandeinkomst skall, där förhållandena ej eljest äro kända för ,grundas på de upplysningar, som kassan kan inhämta av den försäkrade eller dennesarbetsgivare eller som må kunna framgå av den uppskattning, som vid taxeringgjorts av den försäkrades inkomst. Inkomst av arbete för egen räkning må ej beräknashögre än som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning,Utgöres inkomst helt eller delvis av naturaförmåner, skola dessa uppskattasefter de regler, som tillämpas vid beräkning av preliminär skatt. Nuvarandelydelse med barn till honom eller hans make eller mednågon, med vilken han varit gift eller har eller har haft barn. Försäkrad, som åtnjuter hel förtidspension enligt dennalag eller under månaden närmast före den, varunder han uppnått sextiosju årsålder, åtnjutit sådan pension eller på grund av vad i 4 kap. 3 § stadgas ickevidare äger komma i åtnjutande av sjukpenning, må ej vara placerad i sjukpenningklass.Ej heller må försäkrad på grund av vad i 2 § sista stycket stadgas varaplacerad i sjukpenningklass för tid efter den månad, varunder han . Försäkrad, som åtnjuter hel förtidspension enligt dennalag eller under månaden närmast före den, varunder han uppnått sextiosju årsålder, åtnjutit sådan pension, har ej rätt till sjukpenning. För tid efteringången av den månad, varunder försäkrad fyllt ellerdessförinnan börjat åtnjuta ålderspension enligt denna lag, må sjukpenning utgåför . Ej må försäkrad på grund av vad i 1 § andra stycketstadgas uppbära sjukpenning för tid efter den månad, varunder han . Försäkrad som avses i 2 § sista stycket skall tillhörasjukpenningklass nr 1. Hel sjukpenning i denna klass utgör fördag. Övriga sjukpenningklasser och beloppet av hel sjukpenning för dag i varjeklass framgår av följande tabell: Hel sjukpenning utgör för dag av denfastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med trehundrasextiofem.Sjukpenningen avrundas till närmaste hela krontal. För försäkrad som avses i 1§ andra stycket utgör hel sjukpenning för dag. 3 Senaste lydelse 1970:141. "* Senaste Lydelse1972.671, arbete uppgår för år men ej till kr. Av sjukpenningbeloppet i varje klass utgöra sex kronorgrundsjukpenning och återstoden tilläggssjukpenning. För dag då försäkrad åtnjuter sjukhusvård skallsjukpenning minskas med , dock med högst hälften av sjukpenningensbelopp. Minskningen skall intill ett belopp av anses belöpa pågrundsjukpenning. I övrigt skall minskningen i första hand anses belöpa påsådan del av tilläggssjukpenning, som svarar mot inkomst av anställning. Utan hinder av vad i tredje stycket stadgas utgör sjukpenningenvid sjukhusvård lägst för försäkrad som stadigvarande sammanbormed barn till honom eller hans make eller till någon, med vilkenhan stadigvarande sammanbor och med vilken han varit gift eller har eller harhaft barn. För dag dä försäkrad åtnjutersjukhusvård skall sjukpenning minskas med , dock med högst entredjedel av sjukpenningens belopp. Därvid skall det belopp varmed minskningsker avrundas till närmast lägre hela krontal. Sjukpenning vid sjukhusvårdskall dock alltid utgå med lägst . Allmän försäkringskassa skall i samband med inskrivning avförsäkrad besluta angående den försäkrades placering i sjukpenningklass. Avbeslutet skall framgå i vad mån placeringen grundas på inkomst av anställningeller på inkomst av annat förvärvsarbete. Den försäkrades placering i sjukpenningklassskall omprövas a) när tillkassans kännedom kommit att försäkrads inkomstförhållanden undergått ändringav betydelse för placeringen i sjukpenningklass, b) närundantagande som avses giltigt eller upphör att äga gUtighet, c) när förtidspension enligt den na lag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändras med hänsyn till ändring av den försäkrades arbetsförmåga. Ändring av försäkrads placering isjukpenningklass i fall som avses under a), b) och c) här ovan må ej ske förränvid det månadsskifte som inträffar närmast efter det beslutet härom fattats.Ändring ai» försäkrads placering i sjukpenning-klass i annat fall skall ske vidmånadsskifte! närmast efter det anledning till ändringen uppkommit eller, ifall ådi försäkrads placering i sjukpenningklass enligt 2 § Allmän försäkringskassa skall i samband med inskrivning avförsäkrad besluta angående den försäkrades tillhörighet till sjukpenningförsäkringen.I fråga om försäkrad som avses i 1 § första stycket skall kassan samtidigtfastställa den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst. Av beslutet skallframgå i vad män sjukpenninggrundande inkomst är att hänföra till anställningeller till annat förvärvsarbete. Beslut om tillhörighet till sjukpenningförsäkringenskall omprövas a) när till kassans kännedom kommit att försäkrads inkomstförhållandenundergått ändring av betydelse för rätten till sjukpenning eller försjukpenningens storlek, i 2 § första stycket sista punkten blir samt c) när förtidspension enligt denna lag beviljas denförsäkrade eller redan utgående sådan pension ändras med hänsyn till ändring iden försäkrades/ör/waa eller möjlighet att bereda sig inkomst genom arbete. Ändring skall i fall som avses i första stycket a) ej skeförrän efter det fått kännedom om inkomständringen.Ändring skall i annat fall ske så snart anledning till ändringen uppkommiteller, i fal! då sjukpenningförsäkring enligt i § andra stycket skall upphörapå grund av att den försäkrades make eller någon med vilken den försäkradevarit gift eller har eller 5 Senaste lydelse 1970:141. Nuvarandelydelse sista stycket skall upphöra på grund av att hans make eller någon medvilken han varit gift eller har eller har haft barn avlider, efter dödsfallet. Under tid då försäkrad lider av sjukdom som avses i 7 § måhans placering i sjukpenningklass icke ändras, med mindre sådant fall är förhanden som avses under b) och ej här ovan eller rätt till sjukpenning upphörtill följd av vad i 4 kap. 3 eller 5 § stadgas. Under tid dä försäkrad efter förmedling av arbetsmarknadsmyndigheteller arbetsvårdsorgan hos kommun eller landstingskommun undergårarbetsprövning, yrkesutbildning eller arbetsträning må han ej placeras i lägresjukpenningklass än den han närmast tillhörde, med mindre sådantfall är för handen som avses under b) och c) här ovan eller, vad angårarbetsträning, denna pågått . har haft barn avlider, vid fjärde Under tid då försäkrad efterförmedling av arbetsmarknadsmyndighet eller arbetsvårdsorgan hos kommun ellerlandstingskommun undergår arbetsprövning, yrkesutbildning eller arbetsträningskall fastställd sjukpenninggrundande inkomst ej sänkas, med mindre sådantfall är för handen som avses / första stycket b) eller c) eller, vad angårarbetsträning, denna pågått . Försäkrad är skyldig att sä snart ske kan och senast till den allmänna anmäla sådan stadigvarandeändring i sina inkomstförhållanden, som är av betydelse för placeringen isjukpenningklass. 6 Senaste lydelse 1971:631. Försäkrad är skyldig att sä snart ske kan och senast till den allmänna anmäla sådan ändring i sinainkomstförhällanden, som påverkar rätten till sjukpenning eller sjukpenningensstorlek. A llmän försäkringskassa skall iden utsträckning det skäligen påkallas genom förfrågningar hos de försäkradeeller på annat lämpligt sätt inhämta uppgifter om den försäkrades inkomstförhållanden och andra omständigheter som ha betydelse för sjukpenning försäkringen. Till sjukpenning utgives b a r n - tillägg för den försäkrades el ler hans makes barn , med vilket den försäkrade sta digvarande sammanbor. Detsam ma gäller där den försäkrade är underhållsskyldig beträffande barnunder , med vilket han icke stadigvarande sammanbor, såframt han påsätt föreskriver styrker att underhållsskyldighetenfullgö-res. Barntillägg till hel sjukpenning utgör en krona för etteller två barn, för tre eller fyra barn samt för femeller flera barn, allt för dag. Till sjukpenning, som tillkommer försäkradvilken stadigvarande sammanbor med barn under tio är, utgör dock barntillägglägst för dag. Barntillägg till halv sjukpenning utgör hälften av beloppsom i föregående stycke sägs. Vid tillämpning av denna paragraf skall med makejämställas den, med vilken den försäkrade stadigvarande sammanbor och medvilken han varit gift eller har eller har haft barn. För den dag då sjukdomsfallet inträffade utgår sjukpenningendast om den försäkrade på grund av sjukdomen gått miste om dagpenning frånerkänd arbetslöshetskassa eller sjukperioden börjar efterföregående För den dag dä sjukdomsfallet inträffade utgår /' annatfall än som avses i 9 § sjukpenning endast om den försäkrade på grund avsjukdomen gått miste om dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa ellerkontant arbetsmarknads- 7 Senaste lydelse 1970:141-. * Senaste lydelse 1970:141. Förslaget till ny lydelse framläggs underförutsättning av bifalltiU prop. 1973:47 och 1973:56. Nuvarande lydelse sjukperiods slut. stöd enligt lagen (1973:00) om sjukperioden börjar inom tjugu Varar sjukperioden högst sex dagarutöver den dag då sjukdomsfallet inträffade, utgår sjukpenning för dag, då denförsäkrade icke skulle hava utfört förvärvsarbete i sin huvudsakligasysselsättning, endast i den mån antalet sådana dagar, den dag dåsjukdomsfallet inträffade oräknad, överstiger två. Utanhinder av andra stycket utgår a)sjukpenning för semesterdag; b) sjukpenning till försäkrad som vid sjukperiodens början äger uppbära dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa; b) sjukpenning till försäkrad som vid sjukperiodens början äger uppbära dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:00) om kontant arbets marknadsstöd; c) sjukpenning till försäkrad c) sjukpenning till försäkrad, som ärplacerad i sjukpenningklass som avses i 1 § andra stycket, nr 1 eller ärplacerad i sjukpenningklass nr 2 och skulle hava varit placerad isjukpenningklass nr 1 om hans inkomst av förvärvsarbete icke uppgått tillettusenåttahundra kronor för år. Sjukpenning må ej utgivas för tid,innan anmälan om sjukdomsfallet gjorts hos den allmänna , därej hinder mött för sådan anmälan eller eljest särskilda skäl föranleda attsjukpenning bör utgå. Såsom sjukperiod anses tid, varunder försäkrad i oavbrutenföljd lider av sjukdom som avses i 7 §. Därest försäkrad gör anmälan därom till den allmännaförsäkringskassan, skall i fråga om sjukperiod, som börjar efter nästa månadsskifte,tilläggssjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete icke utgåför de första tre, trettiotre eller nittiotre Därest försäkrad gör anmälan därom till den allmännaförsäkringskassan, skall i fråga om sjukperiod, som börjar efter nästa månadsskifte,sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete icke utgå för deförsta tre, trettiotre eller av 9 Senaste lydelse 1966:350. Nuvarandelydelse dagarna av varje sjukperiod, den dag då sjukdomsfallet inträffade inräknad(k a r e n s t i d). Därvid äga 10 § förstatredje styckena icke tillämpning ifråga om sådan sjukpenning. Vid beräkning av karenstid skola, därest sjukperiodbörjar efter föregående sjukperiods slut, de båda periodernaanses såsom en sjukperiod. Föreslagenlydelse varje sjukperiod, den dag då sjukdomsfallet inträffade inräknad (k a re n s t i d). Därvid äga 10 § första-tredje styckena icke tillämpning i frågaom sådan sjukpenning. Vid beräkning av karenstid skola, därest sjukperiodbörjar efter föregående sjukperiods slut, de båda periodernaanses såsom en sjukperiod. Försäkrad, som gjort anmälan enligtförsta stycket, niä övergå till försäkring med kortare karenstid eller utankarenstid, om han ej fyllt femtiofem är samt har god hälsa. Sådan ändring skallgälla från och med månaden närmast efter den, då framställning härom gjordeshos kassan, men må ej äga tillämpning vid sjukdom, som inträffat innanändringen blivit gällande. / fråga om försäkring med karenstid skall vid tillämpningav 5 § andra stycket första punkten den i sagda punkt angivna tiden trettiodagar ökas med det antal dagar som svarar mot den valda karenstiden. Upphör undantagande som avses i 2 § första stycket sista punkten att äga giltighet, skall beträffande tilläggssjukpenning, som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete, gälla en karenstid av . Den försäkrade må dock under de förutsättningar som angivas i andra stycket välja försäkring med kortare karenstid eller utan karenstid; och skall därvid jämväl i övrigt tillämpas vad i andra stycket är stadgat. Ej må i nägot fall sjukpenning som avses i denna paragraf utgivas vid sjukdom, som inträffat medan undantagande ägde giltighet. Upphör undantagande som avses i 2 § första stycket sistapunkten att äga giltighet, skall beträffande sjukpenning, som svarar motinkomst av annat förvärvsarbete, gälla en karenstid av . Denförsäkrade inå dock under de förutsättningar som angivas i andra stycket väljaförsäkring med kortare karenstid eller utan karenstid; och skall därvid jämväli övrigt tillämpas vad i andra stycket är stadgat. Beträffande arbetstagare, som enligt statliga föreskrifter eller på lydelse framläggs under förutsättning Beträffande arbetstagare, somenligt statliga föreskrifter eller pä 10 Senaste lydelse 1964:156. ' bifalltill prop. Nuvarandelydelse grund av bestämmelse, som beslutats av kommun eller landstingskommun,är berättigad att uppbära lön vid sjukdom eller barnsbörd, äger Konungenföreskriva undantag helt eller delvis från vad som är stadgat om placering isjukpenningklass.