bet · FW01SkU19 · 1973-12-31 00:00:00 — Utskottethar inte funnit anledning frånträda sin uppfattning och avstyrker därföryrkandena om indexreglering i motionerna 1973:558 och 1973:1022. Vid taxeringen till statligförmögenhetsskatt beräknas den beskattningsbara förmögenheten gemensamt förmakar. Föräldrar beskattas för hemmavarande omyndigt barns förmögenhet, ombarnet inte har tUl statlig inkomstskatt beskattningsbar inkomst. Hemmavarandeomyndigt barn, som taxeras tUl statlig inkomstskatt för en beskattningsbarinkomst överstigande , sambeskattas vid förmögenhetstaxeringen medföräldrarna. I motionen 1973:1064 av begärs utredning omövergång till individuell förmögenhetsbeskattning. I utredningsdirektiven har skatteutredning ocksåålagts att se över förmögenhetsbeskattningen. Därvid kommer givetvis de imotionen anförda synpunkterna att beaktas. Då den av motionären aktualiseradefrågan således redan är föremål för uppmärksamhet, anser utskottet sig inte haanledning tUlstyrka utredningsyrkandet i motionen 1973:1064. Utskottet har slutligen att taställning tUl det i motionen 1973:15 av framställda yrkandet, attskatteutredningen skall få i Uppdrag att pröva frågan om övergång tilltjänstemannataxering i de lokala skattemyndigheternas regi. Genom beslut har Kungl. Maj:tmedgivit att i samarbete med statskontoret får bedrivaförsöksverksamhet med utökning av lokal skattemyndighets medverkan i detförberedande granskningsarbetet vid taxering inom vissa län.Försöksverksamheten avser dels de praktiska förutsättningarna för en utökadmedverkan från lokal skattemyndighet vid beredningen av taxeringsnämndernasbeslutsunderlag, dels de ekonomiska och personella konsekvenserna, dels mätbaraförändringar av taxeringsutfallet. En slutrapport frän försöksverksamhetenberäknas komma att avlämnas . Maj:t har vidare genom beslut den 12 januari 1973uppdragit åt statskontoret och att skyndsamt utreda vissafrågor angående taxeringsorganisationen i första instans m. m. Därvid skallundersökas olika metoder för att åstadkomma ökad inbetalning av preliminärskatt på extrainkomster, möjligheten att slopa deklarationsplikten för flerainkomsttagare än f. n., förlängning av taxeringsperioden samt vissa frågorrörande skatteadministrationen. Pä grund härav och då utskottet inte anser det lämpligt,att skatteutredningens utredningsuppdrag utvidgas att omfatta även frågorrörande taxeringen i första instans, avstyrker utskottet bifall till motionen1973:15 även i denna del. Beträffande skattepolitikensallmänna inriktning att avslår motionen 1973:1022; B. Beträffandemarginalskattesänkningar m. m. att avslår 1. motionen1973:129, 2. motionen1973:558, 3. motionen1973:1002, 4. motionen1973:1022; Beträffande folkpensionärernasbeskattning att avslår motionen 1973:561; Beträffande faktisksambeskattning att avslår 1. motionen1973:386, 2. motionen1973:558, 3. motionen1973:566, 4. motionen1973:1022, 5. motionen1973:1053; Beträffande förvärvsavdragen m.m. att avslår 1. motionen1973:258, 2. motionen1973:558, 3. motionen1973:582, 4. motionen1973:1022, 5. motionen1973:1060; F. Beträffande vissa andra avdrag att avslår 1. motionen1973:15, 2. motionen1973:399, 3. motionen1973:1020; G. Beträffandeskattereduktion m. m. attriksdagen avslår motionen 1973:1022; H. Beträffande indexreglering avskattesystemet att avslår 1. motionen1973:558, 2. motionen1973:1022; att avslår motionen 1973:1064; K. Beträffandetjänstemannataxering attriksdagen avslår motionen 1973:15. Närvarande: herrar (), i (m),* (s), (), (), herrar ().Josefson i Arrie* (c), (), i (fp), Carlstein (s),(), i Trobro (m), Stadling (s), i (s) ochOlof i (c). * Ej närvarande vid betänkandets justering. Reservationer och särskilt yttrande Beträffande skattepolitikens allmänna inriktning Reservation av (), herrar Josefsoni Arrie (c), i (fp), () och i (c), som dels ansett att det stycke iutskottets yttrande pä s. 6, som börjar med "Av vad" och slutar med"motionen 1973:1022", bort ha följande lydelse: Som framhåUs i motionen 1973:1022 från ochfolkpartiet är direktiven till skatteutredningen i många avseenden alltförsnäva och inte tillräckligt förutsättningslösa. Sådana viktiga frågor somskatteflykt och skattefusk, inflationsskydd i skattesystemet och attskattesystemet måste vara tillväxtbefrämjande tas t. ex. inte alls upp idirektiven. Utskottet delar motionärernas uppfattning när det gällerskattepolitikens aUmänna inriktning. Viktiga inslag i en kommande skattereformmåste således bl. a. vara att åstadkomma en bättre samordning mellan skatteroch bidrag, en omfördelning av skattebördan tUl förmån för låginkomsttagarnaoch förbättringar av barnfamiljernas situation. I mellaninkomstlägena måstesärskilt de starka marginaleffekterna uppmärksammas såväl när det gäUer självaskattesystemet som avtrappningen av olika sociala förmåner. Till deprincipiella utgångspunkterna för arbetet med ett modernt skattesystem måsteockså höra att det skall vara tillväxtbefrämjande och stimulera de enskUdamänniskornas arbetsvilja. Utskottet tillstyrker sålunda yrkandena i motionen1973:1022 i denna del. Vad utskottet anfört bör ges Kungl. Maj:t till känna. dels ansett att utskottet under punkten A bort hemställa att med bifaU tillmotionen 1973:1022 ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört. Särskilt yttrande av herrar i (m) ochNilsson i Trobro (m): De av regeringen givna direktiven till1972 års skatteutredning står i strid mot krav på enförutsättningslös utredning. Direktiven bör därför ges en vidare utformning.Följande synpunkter bör särskilt understrykas. Skattesystemetskall stimulera resurstillväxten i samhället; det skaU vara rättvist och ta hänsyn tiU de skattebetalandemedborgarnas och famUjeenheternas varierande försörjningsbörda och skattekraft;det skaU möjliggöra ett högt enskilt sparande. Medborgarna skaU själva genomriksdagsbeslut avgöra skatternas höjd, dvs. skattetrycket får inte automatisktöka till följd av penningvärdeförsämring. Skattesystemet skall vidare innehåUafrån finanspolitisk synpunkt tjänliga instrument som möjhggör en aktivkonjunkturpolitik inriktad på att upprätthålla samhällsekonomisk balans medfuU sysselsättning och ett fast penningvärde; det skall bidra till att stärkadet svenska näringslivets internationella konkurrenskraft. Utredningen börarbeta i nära samarbete med den i annat sammanhang föreslagnabesparingsutredningen. Beträffande marginalskattesänkningar m. m. Reservation av (), herrarJosefson i Arrie (c), i (fp), () och iStockholm (c). dels ansett att det avsnitt iutskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Innan utredningen" och pås. 7 slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet vill kraftigt understryka vad som framhålls imotionen 1973:1022 från och rörande skattesystemetsverkningar på inkomstökningar. När skattesystemet förändrades 1970 ledde dettatill att stora grupper i låg- och mellaninkomstlägena fick vidkännasskärpningar av skattesystemets progressivitet. I inkomstlägen kring 30 000 å blev skärpningen kraftigast på och medföratt en ökad inkomst drabbas av en marginalskatt på . Inte minsthar stora grupper barnfamiljer drabbats av att denna skärpning skett ikombination med olyckliga avtrappningsregler för bostadstillägg ochinkomstrelaterade barntillsynsavgifter. Ävenså kvarstår fortfarande likartadeproblem för folkpensionärer vid deras extrainkomster. Det finns många exempelpå av famUjer drabbas av marginaleffekter på av eninkomstökning. Utskottet anser för sin del att bör begäraförtursbehandling av skatteutredning av denna för huvuddelen avskattebetalarna ytterst vitala fråga. Att frågan om marginalskatten ochmarginaleffekterna har stor betydelse visar inte minst den debatt som följtefter det att de stora löntagarorganisationerna klargjort det faktiska, reellanettoresultatet av ingångna löneavtal och de förslag till åtgärder som i olikasammanhang presenterats av organisationernas utredningsfolk. dels ansett att utskottet under punkten B 4 bort hemställa att med bifall tillmotionen 1973:1022 i denna del hos Kungl. Maj:t begär förtursbehandling inom1972 års skatteutredning jämväl av frågor om justering av marginaleffekterna iskatte- och bidragssystemet. Reservation av herrar i (m) och Nilssoni Trobro (m), som dels anfört följande: trädde ett nytt skattesystem i kraft.Vid riksdagsbehandlingen var moderata samlingspartiet det enda demokratiskaparti som gick emot omläggningen och krävde, förutom en revidering avregeringsförslaget, att en förutsättningslös och allsidig skatteutredningskulle tillsättas. Dessa krav avslogs. 1 aprU 1972 lade regeringen fram ett nytt förslag tiUjusteringar i statsskatteskalan. Dessa skulle enligt förslaget finansierasgenom en höjning av mervärdeskatten. Skattehöjningen kunde emellertid inteaccepteras av de icke-sociahstiska partierna. För att få igenom förslagetanslöt sig regeringspartiet till kommunistmotionen 1972:1697 rörande en höjningav skatten på arbetskraft, löneskatten. I regeringsförslaget till viss justering avstatsskatteskalan uppgavs att de effekter som åsyftats med skatteomläggninggenom förslaget skulle kunna anses återvunna för inkomsttagare upp till ca årsinkomst. Som visas i motionen 1973:241 av m. fl. harinte en enda inkomsttagare erhållit full kompensation för skattehöjningarnaunder 1971-1972. Tvärtom får flertalet inkomsttagare genom det hårdaskattetrycket uppleva en ytterligare försämring av sin levnadsstandard underår 1973. Av motionen framgår att inte heUer marginalskattesituationen harförbättrats för de vanliga inkomsttagarna. Tvärtom är marginalskatten i skiktet25 beskattningsbar inkomst oförändrat hög eller 57,. Förinkomsttagare med beskattningsbara inkomster meUan harmarginalskatten stigit från till . Den nuvarande marginalskattesituationen för den vanligainkomsttagaren är oacceptabel. Det stäUer sig dock mycket kostsamt att på engång rätta tiU aUa brister i det nuvarande skattesystemet. Åtgärder för etträttvisare och rimligare skattesystem bör därför sättas in etappvis och efteren av på förhand godkänd och beslutad plan. Denna plan bör omfattaden statliga inkomstskatten och syfta till en successiv nedtrappning dels avmarginalskatterna och dels av den totala skattebördan för framför alltbarnfamiljerna. En sådan plan bör ha som mål en högsta marginalskattesats på för de vanliga inkomsttagarna. Härigenom skuUe dessa för egen del få behållaåtminstone hälften av en löneökning. Var den övre inkomstgränsen för dennamarginalskattesats ligger är av naturliga skäl inte lätt att fastställa.Löneutveckling och penningvärdeförsämring gör att denna gräns ständigt skjutsuppåt. Det kan dock förefalla lämpligt att, som framhåUs i motionen 1973:241, ihuvudsak inrikta sig på inkomsttagare i inkomstlägena upp till 45 000 kronorsårsinkomst. En plan för successiva sänkningar av marginalskatten börinte ses som en isolerad företeelse. Planen bör tvärtom utarbetas i nära samrådmed skatteutredning och kompletteras med en allmän omläggning av skattesystemet syftande till ett betydligt bättrehänsynstagande till inkomsttagarens förmåga att betala skatt än vad som förnärvarande gäller. Det bör dock påpekas att en övergång från ett skattesystemtUl ett annat inte i sig själv pä något sätt bidrar tiU en lättnad i denenskilde inkomsttagarens skattebörda. En märkbar och varaktig lättnad avskattetrycket kan endast uppnås om skatteomläggningen åtföljs av ett sparsamthandhavande av skattebetalarnas medel. dels ansett att utskottet under punkten B 2 bort hemställa att med bifall tillmotionen 1973:558 måtte fatta principbeslut om att en fyraårsplan förmarginalskattesänkningar bör utarbetas. Reservation av herrar i (m) ochNilsson i Trobro (m), vUka under åberopande av innehäUet i motionen 1973:241 ansett att utskottet under punkten C bort hemställa att med anledning avmotionen 1973:561 hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag om ökade grundavdrag förålders-och förtidspensionärer fr. o. m. taxering i enlighet med vad imotionen anförts. Reservation av herrar i (m) ochNilsson i Trobro (m), som dels anfört följande: Efter övergängen till individueU beskattning avarbetsinkomster har problemen för de faktiskt sambeskattade ytterligaremarkerats. Den inkomst som de båda makarna gemensamt arbetar ihop i t. ex. ettjordbruk betraktas nämligen fortfarande som en enda inkomst. Genom den nyaskatteskalans mycket hårda progression i de vanliga inkomstlägena innebärdetta en hårdare beskattning än om makarna hade fått dela upp inkomsten mellansig efter förhållandet meUan deras arbetsinsatser. Som visas i motionen1973:558 av m. fl. medför den faktiska sambeskattningen av äktamakar en ökad skattebelastning med flera . 1 det i motionenanförda exemplet uppgår merbeskattningen till . Den faktiska sambeskattningen innebär en oacceptabelmerbeskatt-ning av jordbrukar- och småföretagarfamiljer. Rätt till avdrag förlön tUl make bör därför införas från den . dels ansett att utskottet under punkten D 2 bort hemställa att med bifall tillmotionen 1973:558 i denna del antar följande Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom förordnas, att 20 § samtpunkt I av anvisningarna till 22 § och punkt 11 av anvisningarna tiU 29 §kommunalskattelagen (1928:370) skaU ha nedan angivna lydelse. Vidberäkningen------- 43 § 3 mom. Avdrag må-------- eUeruppfostran; värdet av arbete, som i den skattskyldigesförvärvsverksamhet utförts av den skattskyldige själv, hemmavarande barn under16 år eUer hemmavarande barn, som fyllt 16 men ej och som ej ansestOlhöra arbetspersonalen; ränta å-------- tiUkapitalförlust. Anvisningar tUl 22 § I. TUl driftkostnader---- lösegendom,m. Tillreparation-------- och underhäll. Somdriftkostnad------- tillhörande fördelningsledningar. Kostnadför-------- motsvarande tillämpning. Värdet av-------- somintäkt. Avdrag för-------- tiU29 §. Redovisararbetsgivare----- om jordbruksfastighet. Avdrag får ske för värdet av arbete som i förvärvskällanutförts av andre maken om båda makarna varit verksamma i förvärvskällan i ejblott ringa omfattning. fastställer grunden härför. Hemmavarandebarn,----- punkt 2.) Barn, som-------- förbarnet. Punkt 18--------- avjordbruksfastighet. Angående hemmavarande barn, som användas i rörelse,samt avdrag för värdet av arbete som utförts av andre maken gäller vad som är stadgat beträffande jordbruk (se punkt I av anvisningarna till 22 §). Denna lag träder i kraft den 1januari 1974. Äldre bestämmelser gäller dock vid 1974 eller tidigare årstaxering samt vid eftertaxering för eller . Reservation av (), herrar Josefson iArrie (c), i (fp), () och i (c), som dels ansett att det stycke iutskottets yttrande på s. 8, som börjar med "Som framgår" och slutarmed "redan tillgodosedda" bort ha följande lydelse: Som framgår av den redogörelsen kommer frågan omden faktiska sambeskattningen att prövas av skatteutredningen. I likhet medmotionärerna anser utskottet det angeläget att undanröjade orättvisor, som den faktiska sambeskattningen leder tUl för familjer, därbåda makarna arbetar i familjens eget företag eller jordbruk. Utredningsarbetetbör enligt utskottets uppfattning kunna slutföras så att förslag kan läggasfram tUl höstriksdag. dels ansett att utskottet underpunkterna D I och D 35 bort hemställa att med anledning avmotionerna 1973:386, 1973:566, 1973:1022 och 1973:1053 hos Kungl. Maj:themställer om förslag till 1973 års höstriksdag beträffande individuellbeskattning i de faU, då äkta makar båda är verksamma inom jordbruk, småindustri,hantverk, handel eller annan rörelse. Beträffande förvärvsavdragen m. m. Reservation av herrar i (m) och NUssoni Trobro (m), som dels anfört följande: Genom den av regeringen föreslagna skatteomläggningen år1971 träffades i princip de familjer där endast en av makarna förvärvsarbetarav en skärpt inkomstbeskattning. Det är att befara att denna merbeskattning avenarbetstagarfamiljer kommer att skärpas. I propositionen 1970:70 sägs nämligenatt den nu existerande skattereduktionen för gift vars make saknar inkomstendast skall vara kvar så länge "utbyggnad pågår inom arbetsmarknad ochsocialpolitik". En sådan försämring av enarbetstagarfamiljens situationkan inte accepteras. Tvärtom måste det bedömas som ytterligt angeläget attsituationen för dessa grupper förbättras. Detta gäller inte minst med tanke påden fortfarande helt otillfredsställande situationen på arbetsmarknaden. Den förda ekonomiska politiken har inte bara förenarbetstagarfamil-jen utan för barnfamiljen över huvud taget medfört svåraekonomiska problem. Stigande priser och hyror har enbart och1972 urholkat den svenska kronans köpkraft . Motsvarande urholkninghar skett av värdet av arbetsinkomster och barnbidrag. En mycket betungande post i barnfamiljernas budget utgörsav barntillsynskostnader. Detta gäller framför allt för de familjer som intehar sina barn på de av skattemedel subventionerade barn- resp. famUjedaghemmen.För dessa familjer bör rätt till avdrag för faktiska barntiUsynskostnaderinföras. Avdragsmöjligheterna bör dock begränsas tUl /år och familj. Förslaget bör tUlämpas fr. o.m. Förutom avdrag för faktiska barntillsynskostnader bör ettsärskUt avdrag för enarbetstagarfamiljer införas. Detta bör benämnas familjeavdragoch utgå tiU gift skattskyldig med hemmavarande barn , vars makesaknar inkomst. Avdraget bör uppgå till . och medges fr. o. m. dels ansett att utskottet under punkten E 2 bort hemställa att med bifall tillmotionen 1973:558 i dessa delar antar följande Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom förordnas, att 46 § 3mom. kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. 3 mom. Hamakar------- om sjömansskatt. Har gift--------- . Avdragenligt------- under beskattningsåret. Skattskyldig, som är berättigad tiU förvärvsavdrag enligtförsta, andra eller fjärde stycket och som haft hemmavarande barn under 10 åroch icke utnyttjat plats på barn- eller familjedaghem, må utöver förvärvsavdragåtnjuta avdrag för tillsyn av barn med högst . Skattskyldig, som har hemmavarande barn ochvars make icke är berättigad till förvärvsavdrag eller är berättigad tillförvärvsavdrag men med lägre belopp än , må, om han haft A-inkomst,åtnjuta faniiljeavdrag med . Avdrag enligt detta, moment må åtnjutas endast av den somunder större delen av beskattningsåret varit här i riket bosatt. Avdraget mååtnjutas endast om och i den mån den inkomst som berättigar till avdrag därtillförslår. Avdrag må för skattskyldig eller, om skattskyldig varitgift och levt tillsammans med sin make, för makarna tillsammans icke överstigaom avdrag ifrågakommer enligt första stycket vid inkomst av rörelse ellertjänst eller enligt fjärde och sjätte styckena: ; och i övriga faU:I . Avdragenligt------- sagda kommun. Denna lag träder i kraft dagenefter den då lagen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. Äldre bestämmelser gäller vid taxering och videftertaxering för eller . Reservation av (), herrar Josefson iArrie (c), i (fp), () och i (c), som dels ansett att det avsnitt iutskottets yttrande på s. 9 som börjar med "anförde"och slutar med "och 1973:1060." bort ha följande lydelse: En förstärkning av stödet till barnfamiljerna måste, somframhålls i motionen 1973:1022, utgöra ett viktigt led i en kommande omläggningoch förbättring av skattesystemet. Många barnfamiljer befinner sig förnärvarande i en mycket ogynnsam ekonomisk situation. Åtgärder måste här vidtasi form av såväl förbättringar av det direkta stödet (barnbidrag m. somborttagande av en del av de tröskeleffekter som uppstår vid inkomstökningargenom utformningen av det nuvarande skatte- och bidragssystemet. Utskottettillstyrker sålunda motionen 1973:1022 i denna del men avstyrker yrkandena imotionerna 1973:258, 1973:558, 1973:582 och 1973:1060. Vad utskottet anfört börges Kungl. Maj.t till känna. dels ansett att utskottet under punkten E 4 bort hemställa att med bifaU tillmotionen 1973:1022 i denna del ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört. Reservation av herrar i (m) ochNilsson i Trobro (m), vUka - under åberopande av innehållet i motionen 1973:241 ansett att utskottet under punkten E 2 bort hemstäUa att med bifall tiUmotionen 1 973:558 i denna del hos Kungl. Maj:t anhåller om skyndsam utredningoch förslag angående rätt till avdrag för tillsyn av sjiik eller åldrig näraanhörig. Beträffande skattereduktion m. m. Reservation av (), herrar Josefsoni Arrie (c), i (fp), () och i (c), som dels ansett att det stycke iutskottets yttrande på s. 10 som börjar med "Yrkandet i" och slutarmed "bör prioriteras" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionen1973:1022, vari begärs att skatteutredning med förtur bör ta uppfrågan om ändringar av reglerna rörande skattereduktion så att det nuvarandeavdraget på skatten ändras till att vara ett bidrag. Den nuvarande konstruktionen har en väsentlig svaghet. Omden hemmavarande makens inkomst är lägre än får den andre makeninget eller enbart ett reducerat avdrag. Som stöd åt dem, som till följd av låginkomst verkligen är i behov av ekonomisk hjälp i samband med omläggningen tUl individueU beskattning, är såledesdet i motionen 1973:1022 föreslagna systemet med ett egentligt bidrag heltöverlägset det införda systemet. Det är dessutom en betydande fördel om det erforderligastödet tUl make som saknar inkomst kan ges direkt till denne. Därigenom blirden individuella principen ytterligare rnarkerad, och en hemmavarande makeseventuella utträde i förvärvslivet behöver inte heller medföra en omedelbarskärpning av makens skatt. Vidare har det i många fall en både psykologisk ochpraktisk betydelse, att pengarna ges direkt tUl en som saknar annan inkomst.Utskottet tUlstyrker därför yrkandet i motionen 1973:1022 om att stödet skaUutformas som ett direkt bidrag tiU den make, som saknar eller har hten inkomst. dels ansett att utskottet under punkten G bort hemställa att med bifall tiUmotionen 1973:1022 i denna del hos Kungl. Maj:t begär att 1972 årsskatteutredning med förtur behandlar frågan om bidrag i stället för nuvarandeavdrag på den slutliga skatten för hemmavarande make. Beträffande indexreglering av skattesystemet Reservation av i (m), fruNettelbrandt (fp), herrar Josefson i Arrie (c), i (fp), (), NUsson i Trobro (m) och i (c), som dels ansett att det stycke iutskottets yttrande på s. 10, som börjar med "Under senare" ochslutar med "och 1973:1022" bort ha följande lydelse: Det nuvarande skattesystemets konstruktion har för detstora flertalet inkomsttagare ogynnsamma återverkningar i tider av stark inflation.Detta har som bekant varit fallet . Mycket tyder på attden nuvarande regeringspolitiken medför en fortsatt ökning av priserna även förkommande är och en därmed okontrollerad och av ej beslutadskattehöjning. Pä grund av skattesystemets konstruktion ökar skattetrycket förden enskilde även om en inkomstökning enbart täcker prisökningarna. Eninflationistisk utveckling av samhällsekonomin leder sålunda till attskattesystemet för de flesta inkomsttagarna får helt andra verkningar än vadsom avsetts. MöjHgheterna för låg- och mellaninkomsttagarna att nå deneftersträvade höjningen av levnadsstandarden motverkas. Som framhålls i motionerna 1973:558 och 1973:1022 är detsynnerligen angeläget att motverka en sådan utveckling genom att bygga in ettinflationsskydd i skattesystemet. Löntagarorganisationerna har uttrycktlikartade uppfattningar. Det är utskottets mening, att ett inflationsskyddatskattesystem också skulle underlätta kommande uppgörelser på arbetsmarknaden ochsåväl direkt som indirekt få gynnsamma konsekvenser för hela samhäUsekonomin. Utskottetfinner det angeläget att påpeka, att förändringar i beskatt- ningen bör beslutas av i grundlagsenlig ordning.Skattesystemet bör sålunda inte vara så konstruerat att det reellaskattetrycket automatiskt skärps och att skatternas fördelning ändras närpenningvärdet försämras. Detta gäller särskilt beträffande de lägreinkomsttagarna. Det är enhgt utskottets mening anmärkningsvärt att 1972 årsskatteutredning i direktiven förbjudits att ens undersöka frågan om ettinflationsskydd i det direkta skattesystemet.