bet · FW01KrU33 · 1973-12-31 00:00:00 — Kulturutskottetsbetänkande nr 1973 KrU 1973:33 betänkande i anledning av motion angåendeden andliga vården på sjukhus. I motionen 1973:694 av m. fl. (m) hemställs att hos Kungl. Maj:t hemställer omutredning och förslag angående den prästerliga tjänstgöringen i vad avser denandliga omvårdnaden vid sjukhus. Motionärerna erinrar om att detsedan 1962 är så ordnat att ansvaret för den andliga omvårdnaden på sjukhusen,såvitt gäller , åvilar respektive prästerliga organisation, medandet tidigare fanns särskilda sjukhuspräster anställda av sjukvårdshuvudmännen.Behovet av andlig omvårdnad på sjukhusen är omvittnat i många sammanhang, bl.a. i , men det nuvarande systemet fungerar inte helttillfredsställande. Arbetsuppgiften är tidskrävande, och i mindre pastorat medfå prästtjänster kan det bli svårt att få tiden att räcka till förtjänstgöringen vid sjukhus och sjukhem. En annan nackdel är att tjänstgöringenkräver speciell utbildning som inte i tillräcklig grad ingår i den ordinarieprästutbildningen. Statkyrka-beredningens slutbetänkande ger inte någonledning för bedömning av hur man bäst skall ordna den andliga vården påsjukhusen och en utredning är därför aktuell så mycket mer som nuvarande systembygger på utredningsmaterial som är drygt . Motioner angående den andligavården vid sjukhusen har behandlats vid 1970, 1971 och riksdagar. Vid riksdag avstyrkte statsutskottet i sittbetänkande 1970:151 då föreliggande motioner i frågan men underströk samtidigtvikten av att man sökte tillgodose behovet av andlig omvårdnad på sjukhusenbåde genom att vid tjänstetillsättningar i förekommande fall ta hänsyn tilldetta behov och genom att ge de frikyrkliga samfunden möjlighet att erbjudaandlig vård vid sjukhusen i helt fria former och utan annan reglering frånsamhällets sida än som kunde finnas påkallad av hänsyn till sjukvården. Aret därpå erinrade kulturutskottet (KrU 1971:6) bl. a. omatt och frikyrkoråd i fråga omtillämpningen i praktiken av riktlinjer för den andliga vården på sjukhusen rekommenderat ekumeniska, samkristna lösningar.Utskottet som också nämnde att utbildningsfrågan uppmärksammats i flerasammanhang anslöt sig till statsutskottets uttalanden om tjänstetillsättningaroch om övriga trossamfunds möjligheter att meddela andlig vård vid sjukhusen.Utskottet ansåg sig emellertid bl. a. med hänsyn till pågående utredningsarbeteinom beredning om stat och kyrka och inom inte böratillstyrka att begärde utredning i frågan. Den föreliggande motionenavslogs av . Vid riksdag behandlade kulturutskottet i sittbetänkande nr 5 motionen 1972:29 i vilken yrkats att skulle begärautredning och förslag angående befattningshavare i vad avser den andliga omvårdnadenvid sjukhus. Utskottet betonade vikten av den fråga motionärerna tagit upp ochanknöt till tidigare utskottsuttalanden om särskild utbildning förifrågavarande typ av prästerlig tjänstgöring och om att ochfrikyrkorna rekommenderats att tillsammans komma överens om ordningen för denandliga vården vid sjukhusen. Utskottet räknade med att erfarenheterna av nuvarandesystem borde kunna ligga till grund för överläggningar inom och mellansamfunden vilka i sin tur kunde tänkas leda till förslag om förändringar.Utskottet ansåg sig inte böra föreslå att begära den av motionärernaönskade utredningen. Motionen avslogs av . beredning om stat och kyrka Beredningen har i sitthuvudbetänkande (SOU 1972:36) föreslagit utredning av frågan om den andligavården vid sjukhusen och därvid bl. a. anfört att den utifrån grundsynen attsamhället har ansvar för att befolkningens religiösa behov kan tillgodoses finner det väsentligt att andlig vård finns tillgänglig för patienter påsjukhusen. Beredningen konstaterar att den nuvarande organisationen stundomleder tillorimliga konsekvenser för församhng på orten,särskilt om församlingen är relativt Uten. Vidare har sedan riktlinjerna förfrikyrkornas medverkan fastställts också andra trossamfund, bl. a. genominvandringen, fått ökad anslutning. Också från dessa trossamfunds sida kan berättigadeanspråk ställas på att få tillfälle att organiserat deltaga i den andligavården. En sam organisation med andra trossamfund synes dock förutsätta enannan organisationsbas än församling och en annanfinansieringsform . Som en konsekvens av den lösning beredningen föreslagitbeträffande relationerna mellan staten och , förordasatt frågan om den andliga vården vid sjukhusen och vid kriminalvårdensanstalter utreds genom statens försorg i en gemensam arbetsgrupp. I denna böringå företrädare för bl. a. sjukvårdshuvudmännen, kriminalvården, och andra trossamfund. Som framgått av det föregående harstatkyrka-beredningen ansett att frågan om den andliga vården vid sjukhusenoch vid kriminalvårdens anstalter bör utredas genom statens försorg i engemensam arbetsgrupp i vilken bör ingå företrädare för bl. a.sjukvårdshuvudmännen, kriminalvården, och andra trossamfund.Utskottet ansluter sig till beredningens uppfattning i denna fråga. Riksdagenbör därför i anledning av den föreliggande motionen som sin mening ge Kungl.Maj:t till känna vad utskottet anfört. att som sin mening gerKungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört i anledning av motionen 1973:694. Närvarande vid ärendets slutbehandling: htmr iLane-Herrestad (c), i (s), (), (), (), (), herrar (), i Ulfsbyn(c), i (s), fröken (), (), herrarSörenson (s), Nisser (m) och (vpk). GOTAB 735296 S 1973