bet · FW01JuU21 · 1973-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsbetänkande nr 1973 JuU 1973: 21 betänkande i anledning av propositionen1973:92 med förslag till lagstiftning om straff för luftfartssabotage, m.m.jämte motioner. I propositionen 1973:92 har Kungl.Maj:t () efter hörande av lagrådet föreslagit riksdagenatt 1. anta ipropositionen framlagt förslag tUl lag om ändring i , 2. godkännakonventionen för bekämpande av brott mot den civUaluftfartens säkerhet (Montrealkonventiorien). Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll hänvisarutskottet till vad utskottet anför pä s. 4 och 5. I samband med propositionenbehandlar utskottet en vid början väckt motion, 1973:271, och en ianledning av propositionen väckt motion, 1973:1855. Motionsyrkandena redovisasnedan på s. 3 och 4. Det vidpropositionen fogade lagförslaget är av följande lydelse. Härigenom förordnas, att 2 kap. 3 §och 13 kap. 5 a, 6, II och 12 §§brottsbalken skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 3 § För brott som begåtts utom riket dömes även iannat fall än som avses i 2 § efter svensk lag och vid svensk domstol. 1, om briUtet förövats ä svenskt fartyg eller luftfartyg,så ock eljest om det begåtts i tjänsten av befälhavaren eller någon som tillhörde besättningen å sådiint fartyg. 2. om brottet begåtts av krigsman å område där avdelningav krigsmakten befann sig eller om det begåtts av annan än krigsman ä sådant område och avilelningen befann sig d;ir för annat ändamål än övning, .. om brottet förövats mot , svensk kommun ellerannan menighet eller svensk allmän inrättning, 4. om brottet begåtts inom område som ej tiUhör någon statoch förövats mot svensk medborgare, svensk sammanslutning eller enskildinrättning eller mot utlänning med hemvist i . 1 Senasto lydelse 1972:812. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5, om brottet är kapning av luft- 5. om brottet är kapning av luft fartyg eller folkrättsbrott, eller fartyg, luftfartssabotage ellerfolk rättsbrott eller försök till kapning av luftfartyg eller luftfartssabotage, eller 6, om det lindrigaste straff som isvensk lag är stadgat för brottet är fängelse eller däröver. 13 kap. 5 a §-Den som ombord på luftfartyg medelst olagatvång bemäktigar sig fartyget eller ingriper i dess manövrering, dömes förkapning av luftfar-t y g till fängelse i högst . År brottet grovt, dömes till fäng- Vidtager någon eljest åtgärd som else.lägst ett och högst . Vid är ägnad att framkalla fara för bedömande huruvida brottet är luftfartygs säkerhet under flygning grovt skall särskilt beaktas, om eller gör någon luftfartyg i trafik därigenom framkallats fara för flera oanvändbart för flygning genom att människoliv eller om gärningen förstöra eller skada det. dömes eljest varit av särskilt fariig art. för luft fart s sabotage till fäng- Är brott som i första eller andra stycket sägs att ansesom grovl. dömes till fängelse på viss lid, lägst två och högst . Vid bedömande huruvida brottet är grovt skall särskih beaktas, omdärigenom framkallats fara för flera människoliv eller om gärningen eljestvarit av särskilt farlig art. 6 § Den som av oaktsamhet, genom Den som avoaktsamhet, genom att umgåsovarsamt med eld eller att umgås ovarsamt med eld eller sprängämne eller annorledes, vållar sprängämne eller annorledes, vållar brand eller ofärd som i 1, 2 eller 3 § brand eller ofärd som i 1, 2 eller 3 § sägs eller framkallar fara därför, sägs eller framkallar fara därför, eller vållar skada eller hinder som i eller vållar skada eller hinder som i 4 §sägs,dömes förallmänfarlig 4 sägs eller skada som 15 a §andra vårdslöshet till böter eller fäng- stycket sägs, dömes för allmän- else . farlig vårdslöshet till böter Är brottet grovt, dömes till fängelse i högst . -Senaste lydelse 1971:188, Om någon, som ådragit sig ansvar enligt 1, 2, 3, 6, 7, 8,9 eller 10 §, frivilligt avvärjt fara som där sägs innan avsevärd olägenhetuppkommit, må dömas till lindrigare straffan för gärningen är stadgat; dock måej dömas till lindrigare straff än fängelse, om lägsta straffet för brottet eljestär fängelse eller däröver. Var faran ringa och är för gärningen ejstadgat svårare straff än fängelse , skall ej dömas till ansvar. Om någon, som ådragit sig ansvarenligt 1,2, 3, 6, 7, 8, 9 eller 10 heller enligt 5 a§förluflfartssabotage.fri-villigt avvärjt fara som där sägs innan avsevärdolägenhetuppkommit.må dömas till lindrigare straff än för gärningen är stadgat; dock må ej dömastill lindrigare straff än fängelse, om lägsta straffet för brottet eljest ärfängelse eller däröver. Var faran ringa och är för gärningen ejstadgat svårare straff än fängelse , skall ej dömas till ansvar. För försök, förberedelse eller stämpling till mordbrand,grov mordbrand, allmänfarlig ödeläg-gelse. sabotage, grovt sabotage, kapning avluftfartyg eller spridande av gift eller smitta eller till förgöring. så ockför underlåtenhet att avslöja sådant brott dömes till ansvar enligt v.nd i 23kap. För försök, förberedelse eller stämpling till mordbrand,grov mordbrand, allmänfarlig ödeläg-gelse. sabotage, grovt sabotage, kapning avluftfartyg, luftfartssa-bolage eller spridande av gift eller smitta eller tillförgöring. sä ock för underlåtenhet att avslöja sådant brott dömes till ansvarenligt vad i 2.3 kap, stadgas. Dennalagiriider i kraftden 1 juli 197.3, Utskottet vill framhålla att den iförslaget tUl lag om ändring i såsom nuvarande lydelse upptagnatexten tUl 2 kap. 3 § samma balk återger lydelsen enligt lagen (1972:812) omändring i , vilken träder i kraft . Lagrummets nugällande lydelse har upptagits i SFS 1971: 188. Motionen 1973:271 av (), vari yrkas attriksdagen antar följande Lag om ändring i Härigenom förordnas att 13 kap. 5 a§ skall ha nedan angivna lydelse 3 Senaste lydelse 1971:lf Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som-------------------------------------- fyraår. Är brottet grovt, dömes till Är brottet grovt, dömes tUl fängelse,lägst ett och högst . fängelse , lägst två och Vid bedömande huruvida brottet högst , eller på livstid. Vid är grovt skall särskilt beaktas, om bedömande huruvida brottet är därigenom framkallats fara för fle- grovt skall särskUt beaktas, om ra människoliv eller om gärningen därigenom framkallats fara för fle- eljest varit av särskilt farlig art. ramänniskoliv eller om gärningen eljestvarit av särskilt farlig art. Denna lag träder i kraft . Motionen 1973: 1855 av i (s), variyrkas att i samband med behandlingen av propositionen 1973:92 gör ettklarläggande uttalande om förhållandet mellan å ena sidan de artiklar i Haag-och Montrealkonventionerna, som avser utlämning, och å andra sidan förbehålletom "politiskt brott" i lagen (1957: 668) om utlämning för brott. antogs i konvention för bekämpande av olaga besittningstagande av luftfartyg.Haagkonventionen. Konventionen ålägger de fördragsslutande staterna attföreskriva stränga straff för flygplanskapning och att uppfyUa vissaförpliktelser i fråga om domsrätt, åtal och utlämning med anledning avkapningsbrott. För att skulle kunna ansluta sig tUl konventionen,genomfördes vissa ändringar i . a. infördes en särskUdbestämmelse om straff för kapning av luftfartyg. Straffskalan för sådant brottbestämdes till fängelse i högst eller, vid grovt brott, fängelse ilägst ett och högst (prop. 1971:92, JuU 1971:9, rskr 1971: 164).Konventionen, som trädde i kraft , har ratificerats avSverige och ett femtiotal andra stater. Mot bakgrund av att den civUa luftfartens säkerhet hotasinte bara av flygplanskapningar utan även av sabotagehandlingar i olika former,tillkom i under samarbete mellan 60 stater enkonvention för bekämpande av brott mot den civila luftfartens säkerhet. Montrealkonventionen.Konventionen trädde i kraft . Dess bestämmelser innebär ihuvudsak att stat som tillträtt konventionen åtar sig att belägga vissasärskilt angivna former av sabotagehandlingar med stränga straff, att tillseatt domsrätt beträffande sådana brott finns i viss angiven utsträckning och attvidta åtgärder antingen för åtal mot eller för utlämning av den som begåttsabotagebrott och befinner sig inom statens område. Konventionens reglering avfrågorna om jurisdiktion, åtal, utlämning, förundersökning m.m. är i stort settdensamma som i . I propositionen föreslås att skall godkännaMontrealkonventionen samt anta ett vid propositionen fogat förslag tUl lag omändring i , vUket utformats i nära anslutning till konventionensbestämmelser. Lagförslaget innebär bl. a. att en särskild bestämmelse omstraff för luftfartssabotage införs i . Förslaget innefattar ocksåsådan ändring i bestämmelser om svensk domstols behörighet attsvensk domstol, liksom i fråga om folkrättsbrott och kapning av luftfartyg, gesdomsrätt beträffande luftfartssabotage, oavsett var och av vem brottet harbegåtts. Domsrätten föreslås också omfatta försök till kapning av luftfartygoch försök tUl luftfartssabotage. I samband med att tUlträddeHaagkonventionen uttalades av statsmakterna att det från flera synpunkter ärangeläget att aktivt deltar i de ansträngningar som vidtagits på detinternationella planet i syfte att bekämpa de allt oftare förekommandekapningarna av civila luftfartyg. Det framhölls också att konventionen, sombedömdes stå i god överensstämmelse med den svenska rättsordningen, torde bliett effektivt medel i kampen mot den allvarliga brottslighet somflygplans-kapningarna utgör. Montrealkonventionen kan som framgår av vad ovan anförtsses som ett komplement till , och de skäl som talade för attSverige tillträdde äger enligt utskottets mening gUtig-hetockså i fråga om Montrealkonventionen. Utskottet tUlstyrker därför attriksdagen godkänner konventionen. Som angivits i det föregåendeföreslås i propositionen att vissa ändringar vidtas i i anslutningtill att tUlträder Montrealkonventionen. Den särskilda bestämmelsen omstraff för luftfartssabotage har i Kungl. Maj:ts förslag upptagits i ett nyttandra stycke 1971 införda 5 a § i 13 kap., vilkenreglerar kapning av luftfartyg. Straffskalan föreslås vara densamma som förkapning av luftfartyg, aUtså fängelse i högst . I ett nytt tredje styckeges regler för grova fall av båda brotten. I överensstämmelse med vad somgäller för grovt sabotage enligt 13 kap. 5 § föreslås att straffskalan förgrovt fall av luftfartssabotage bestäms tUl fängelse , lägst tvä ochhögst tio är, eller på livstid. a. mot bakgrunden av att fallen avflygplanskapning blivit alltmer elakartade under de år som förflutit sedanstraff för flygplanskapning infördes föreslås att denna straffskala skall gällaäven för kapning av luftfartyg, när brottet är att bedöma somgrovt. Förslaget innebär en höjning av straffmaximum för sådana brott, vilketnu utgör fängelse i högst . Samma straffskärpning föresläs i den vidrUcsdagens början väckta motionen 1973: 271. För att nå överensstämmelse mellan den svenskalagstiftningen och konventionens bestämmelser krävs vissa ändringar i desvenska straffbestämmelserna på området. Utskottet finner Uksomdepartementschefen lämpligt att de erforderliga kompletteringarna sker genomändringar i och att en ny bestämmelse om luftfartssabotage tas ini 13 kap. 5 a § som ett nytt andra stycke. Vad beträffar strafflatituden finner utskottet liksomdepartementschefen att luftfarten bör beredas samma straffrättsliga skydd motsabotagehandlingar som det vilket tillkommer samfärdsel inom enligtbestämmelserna om sabotage och grovt sabotage i 13 kap. 4 och 5 §§brottsbalken. Utskottet tillstyrker således att straffet för luftfartssabotageskall utgöra fängelse i högst och för grovt sådant brott fängelse påviss tid, lägst tvä och högst , eller på livstid. Enligt utskottets mening utgör vidare de mycket allvarligahändelser som lagstiftning drabbat den civila luftfarten bådeutomlands och i starka skäl att nu införa livstids fängelse istraffskalan även för kapning av luftfartyg. Härför talar ock.så att en sådanstraffskärpning innebär att man uppnår överensstämmelse mellan straffskalornaför luftfartssabotage och kapning av luftfartyg. Pä anförda skäl tillstyrker utskottet Kungl. Maj.tsförslag tUl utformning av 13 kap. 5a§ . Ställningstagandet innebärett tUlgodoseende av önskemålen i motionen 1973: 271. Utskottet har ingen erinran mot övriga i propositionenföreslagna ändringar i . Förhållandel mellan konventionerna och utlämningslag Bestämmelser om utläinning förbrott från till nordiskt land finns i lagen (1959:254) om utlämning förbrott till , , och , medan bestämmelser om utlämningtill utomnordiskt land ges i lagen (1957:668) om utlämning för brott. Bådadessa lagar bygger på principen att fråga om utlämning skall prövas fritt pågrundval av samtliga föreliggande omständigheter i varje enskilt fall. Förbeviljande av utlämning krävs inte att det föreligger ett utlämningsavtalmellan och den stat som begär utlämning. Beslut om utlämning fattas avKungl. Maj:t eller i vissa ärenden enligt lag - av åklagare. För attutlämning skall kunna medges måste vissa i lagarna uppställda villkor varauppfyllda. Sålunda får enligt lag svensk medborgare inte utlämnas.Enligt samma lag skall den gärning för vilken utlämning begärs motsvara brottför vilket enligt svensk lag stadgas fängelse . Vidare fårutlämning inte beviljas för politiskt brott. Lagarna anger också vissa andrahinder för utlämning. Enligtutlämningslagarna föreligger inte skyldighet ätt bevilja utläm- ning, även om samtliga de villkor som anges i dentillämpliga lagen är uppfyllda. Genom utlämningsavtal med annan stat kanSverige dock ha åtagit sig att tiU den staten utlämna person som uppehåller sighär. För ratifikation av sådant avtal krävs dock alltid att avtalet somförutsättning för utlämning frän innehäUer bestämmelser som innebär attåtminstone de minimivillkor för utlämning som uppstäUs iutlämnings-lagstiftningen skall vara uppfyllda. F. n. har bUateralautlämningsavtal endast med , förenta stater ochStorbritannien. Ett av Kungl. Maj:t i prop. 1973:89 framlagt förslag attriksdagen skall godkänna ett utlämningsfördrag mellan och Australienhar tUlstyrkts av justitieutskottet i betänkandet JuU 1973:23. Vidare kannämnas att tillträtt den europeiska utlämningskonventionen av den 13december 1957. Som angivits i det föregående innebärMontrealkonventionens bestämmelser bl. a. att stat som tillträtt konventionenåtar sig att vidta åtgärder antingen för åtal mot eller för utlämning av densom begått sabotagebrott och befinner sig inom statens område. Motsvarandeförpliktelser, såvitt gäller kapningsbrott, har iklätt sig vidtillträdet till . Enligt de artiklar i Haag- ochMontrealkonventionerna som reglerar frågan om utlämning av den som är misstänkteller dömd för ifrågavarande brott skall de villkor för utlämning gälla som äruppställda i lagen i den stat som mottar framställning om utlämning. Mot bakgrund av den starka internationella opinionen motflygplanskapningar och flygplanssabotage uttalas i motionen 1973: 1855 bl. a.att bestämda krav kan komma att resas att till annat land skall utlämnapersoner som överbevisats om sådana brott. Bl, a. med hänsyn härtill och dåpropositionen 1973:92 inte ger någon vägledning om i vilka fall det kan ansesbefogat att bedöma ett brott som politiskt brott, hemställer motionären attriksdagen gör ett klarläggande uttalande om förhällandet mellan å ena sidan deartiklar i Haag- och Montrealkonventionerna som avser utlämning och å andrasidan förbehållet om politiskt brott utlämningslag. Utskottet vill i anledning av motionen först framhålla attsom framgår av vad ovan anförts inte genom konventionerna förpliktastill uUämning av den som är misstänkt för brott som avses med konventionernamen väl åtar sig att, om den misstänkte inte utlämnas, överlämna fallet tillbehörig myndighet här i landet för beslut i åtalsfrågan. Frågan huruvidautlämning skall ske för brott som avses med konventionerna skall liksom eljestbedömas i enlighet med reglerna i vår utlämningslag-stiftning. Härav följer attförbudet mot utlämning för politiskt brott lag även har avseende påifrågavarande brott. Vad gäller konventionerna innehåller de att villkor förutlämning som uppställs i lagen i den stat som mottar framställning omutlämning skall iakttas. Enligt konventionerna skall således förbudet i densvenska lagen mot utlämning för politiskt brott respekteras. 1 anslutning tilldet sagda kan, i anledning av vad som uttalas i motionen, tilläggas attSveriges tillträde till konventionerna självfallet inte innebär någonförändring beträffande den vidsträckta asylrätt som vi traditionellt medger politiskaflyktingar. Utöver vad nu sagts bör enligt utskottets mening i nuförevarande sammanhang inte göras något uttalande av i det avmotionären angivna avseendet. 1. antar det genompropositionen 1973:92 framlagda förslaget tUl lag om ändring i , 2. avslår motionen1973:271 i den mån den inte tUlgodo-setts genom utskottets hemställan under A1; B. att godkännerkonventionen för bekämpande av brott mot den civUa luftfartens säkerhet; C. attriksdagen avslår motionen 1973: 1855. Närvarande: (), fröken (),herrar i (s), i (c), (). iLjusdal (fp), (), (), (), herrarMåbrink (vpk), i (fp), i (s), ()och i (s). GOTAB 73 3865 S 1973