bet · FW01KU20 · 1973-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1973 KU 1973:20 betänkande med anledning av granskningav statsrådens ämbetsutövning och regeringsärendenas handläggning. JämUkt regeringsformen åligger detkonstitutionsutskottet att granska statsrådens ämbetsutövning ochregeringsärendenas handläggning. För detta ändamål har tiU utskottet överlämnatsde protokoU, som förts i statsrådet . Beträffande vissa ärendenhar utskottet även tagit del av de tUl ärendena hörande handUngama. I det följande lämnas först en redogörelse förgranskningsarbetets uppläggning och sedan en översiktlig redovisning avstatsrådsprotokoUens innehåll m. m. Den verkställda granskningen och dessresultat upptas därefter i betänkandets huvudavsnitt. TUl betänkandet harfogats ett antal bilagor vari redovisas vissa inom utskottets kansli upprättadegranskningspromemorior. En huvudUnje i de senaste årensgranskningsbetänkanden har gällt StatsrådsprotokoUens offentUggörande och vissadärmed sammanhängande spörsmål, bl. a. behovet av ökad information om Kungl.Maj:ts praxis på olika områden. Utskottet har även i samband med åretsgranskning behandlat dessa frågor. Det fortsatta arbetet inomstatsrådsberedningen med decentrahsering av vissa ärendegrupper har vidarestuderats. Utskottet har granskat ordrungen beträffandediarieföringen av ärenden om befrielse från aktievinstbeskattning i sambandmed strukturrationalisering. Dessa ärenden har även studerats såvitt gällerKungl. Beträffande administrativ praxis har vidare företagits enstörre undersökning beträffande Kungl. Maj:ts handläggning avnaturalisa-tionsärenden. I likhet med föregående år har granskningen även i åravsett författningarnas utgivning och behandUngen av skrivelser tillKungl. Såsom har utskottet ägnat uppmärksamhet åt vissa frågorrörande regeringsärendenas beredning. Detta har i är gällt remisser tUllagrådet, redovisning av remissyttranden i propositioner samt vissaföretagsdemokratifrägor vid organisationsförändringar inom statsförvaltningen. Regeringens handlande i samband med den uppmärksammadeflyg-planskapningen har granskats av utskottet. Vidarehar vissa frågor i anslutning tiU Kungl. Maj:ts handläggning av arbetsplan förutbyggnad av vid (FäUan) varit föremål för utskottets uppmärksamhet.Härutöver har utskottet granskat Kungl. Maj:ts handläggning av ett antal andrafrågor av principieUt intresse, vUka redovisas under rubriken sist i betänkandet. Utskottet vill erinra om att isamband med granskningsarbete gjordes en imdersökning av vissaadministrativa förhållanden inom statsdepartementen. Denna gäUde bl. a.ärendefördelningen meUan oUka departement, personalutvecklingen inomdepartementen och decentraliseringsåtgärder. Under årets granskning har vissafrågor om dessa förhållanden åter aktualiserats, såvitt gällerpersonalorganisationen bl. a. omfattningen av pohtiska rådgivare tiUregeringen. Utskottet avser att återkomma till hithörande spörsmål isamband med nästa års granskning. Översiktlig redovisning av statsrådsprotokollens innehåUm. I de senaste årensgranskningsbetänkanden har lämnats statistiska uppgifter beträffandekonseljärendena. En motsvarande genomgång avseende förra årets ärendenredovisas i bilaga 1, där även statistik medtagits. Utvecklingenbeträffande det sammanlagda antalet konseljärenden visar först en successivnedgång , då ärendeantalet uppgick tUl närmare 32 000, tiU omkring25 000 ärenden både . har emellertidantalet ärenden äter ökat och uppgick, som framgår av nämnda bilaga, under år1972 tUl sammanlagt inemot 27 000. Det kan noteras att den största ökningen Uksomår 1971 gäller besvärsärenden samt dispens- och övriga partsärenden medan såvälpropositioner och lagrädsremisser som utfärdande av författningar ochkommittédirektiv minskat relativt starkt. Det bör påpekas att utskottetsstatistik - Uksom tidigare beträffande fördelningen av konseljärenden påolika ärendegrupper är behäftad med svagheter. Sålunda skuUe exempelvis ettärende som gäller besvär över tjänstetUlsättningsbeslut kunna redovisasantingen som tjänsteärende eller som besvärsärende, vUket här skett, eller sompartsärende. Vad beträffar fördelningen av ärenden på departement kannoteras att den största ökningen skett för justitie- och finansdepartementenmedan civUdepartementets ärenden minskat mest. Som framgår av nämnda bilaga ärden främsta orsaken till ökningen för det ökade antaletdispens- och partsärenden (inkl. nådeärenden) medan för finansdepartementetsdel den största ökningen även gäUer antalet besvärsärenden. Minskningen förcivildepartementet gäller främst tjänsteärenden. Vidare kan noteras att genomnyssnämnda förändringar i den inbördes fördelningen av konseljärenden pådepartement de stora skillnaderna därvidlag meUan departementen ytterligareaccentuerats. Sålunda har nästan tio gånger så mångakonseljärenden som handels-, utrikes- och industridepartementen. På sedvanligt sätt har utskottet tagit del av vissauppgifter om utvecklingen beträffande ärendefördelningen meUan departementen.TUl skUlnad mot tidigare är finns det ej något att redovisa rörande beslutadomfördelning av ärenden mellan de enskUda statsråden, då dylika förordnandenenligt § 5 regeringsformen ej förekommit under är 1972 annat än tiUfälligtvisoch endast för vissa konseljer. Offentlighet och information beträffandekonseljärenden I de senaste årensgranskningsbetänkanden har utskottet behandlat StatsrådsprotokoUensoffentliggörande samt i anslutning härtUl vissa informationsfrågor. Utskottethar beträffande statsrådsprotokollen un-derstmkit den vikt som principen omallmänna handlingars offentlighet har i vårt land och framhållit det önskvärdai att denna princip ej inskränks genom specialregler. Utskottet har därföransett att i avvaktan på pågående utredningsarbete och inom ramen för nuvarandesekretesslagstiftning (sekretesslagen 1 § andra stycket)offentlighetsprincipen så långt möjUgt bör tillämpas även i fråga omprotokollen i statsrådet. För att det med hänsyn tiU innehåUet i sekretesslagen frånrättsUg synpunkt inte skaU föreligga någon oklarhet beträffande protokollensoffentlighet har utskottet förordat att protokollen på lämpUgt sätt förses meden föreskrift om offentliggörande. Med hänvisning härtiU har statsrådsberedningeni skrivelse tiU expeditionscheferna och chefen förutrikesdepartementets administrativa avdelning framhålUt att tiU denregelmässigt använda föreskriften om expedition bör fogas en föreskrift attprotokollet, i den mån ej annat särskilt anges, får offentliggöras . Utskottet kan mot denna bakgrund med tiUfredsställelsekonstatera att Kungl. Maj:t förordnat om offentliggörande avsamtliga s. k. tvåårsprotokoU. Härigenom har de flesta av de inemot 27 000konseljärendena blivit offentliga. Eftersom det inte i något fallunder det gångna året förekommit att ärende i tväårsprotokoUen belagts medsekretess i enlighet med det i protokoUen föreskrivna undantaget "i denmän ej annat särskUt anges" torde emellertid detta förbehåU normalt kunnautgå. Det är enligt utskottets mening angeläget att statsrådsprotokollensutformning inte ger ett intryck av att där förekommer sekretessbelagda ärenden,när så ej är förhåUandet. Endast i de faU då dylika ärenden verkligenförekommer torde sålunda angivna förbehåll böra föreskrivas. Utskottet haruppmärksammat att en sådan ordning redan tiUämpas inom ochanser att denna Ordning bör vinna efterföljd även i övriga departement. Som utskottet framhöU torde även i fråga omåtskiUiga ärenden i de s. k. femtioårsprotokollen, dvs. ärenden som angårrikets förhållande till främmande makt, hinder inte möta mot att besluten gesOmedelbar offentlighet. Sålunda bör exempelvis beslut om erkännande avfrämmande stater och om undertecknande av konventioner i regel alltidomedelbart offentliggöras. Utskottet har uppmärksammat att de berördadepartementen i dessa avseenden tillämpar olika principer. Sålunda kan nämnasatt samtliga femtioårsprotokoU - med samma föreskriftsom för tväårsprotokoUen förklarats offentliga. Härigenom harbeslut om undertecknande av vissa konventioner och ratificering av protokoUbUvit offentliga. Motsvarande ärenden skuUe däremot medutrikesdepartementets hittUIsvaran- de praxis varit sekretessbelagda. Det kan även nämnas attde i jordbmksdepartementets protokoU offentliggjorda ärendena i samtliga faUvarit föremål för gemensam beredning med . TiU de utrikesärenden som enligt utskottets mening bordeha kunnat offentliggöras hör, förutom erkännanden av främmandestater, bl. a. vissa beslut fattade efter sedvanlig riksdagsbehandling omratifikation av olika fördrag och överenskommelser (t. ex. om förbud niotplacering av kärnvapen och andra massförstörelsevapen på havsbottnen och idennas underlag samt om avgränsning av kontinentalsockeln i ,, och nordligaste delen av ), om utfärdande avratifikationsinstrument avseende konventioner (t. ex. mellan och Norgeom renbetning m. m. och rörande skydd för framställare av fonogram mot olovligkopiering av deras fonogram) samt om ändring i Förenta N.ationernas stadga.Utskottet förutsätter att Kungl. Maj:t ägnar de nämnda sekretessfrågornafortsatt uppmärksamhet. Det förekommer beträffande vissa skatteärenden ifinansdepartementet s. k. tjugoårsprotokoll. Utskottet har granskat dessaärenden bl. a. från sekretessynpunkt. En redovisning för denna granskninglämnas i ett senare avsnitt av detta betänkande. Enhgt utskottet är det av största vikt attstatsrådsprotokollen färdigställs utan dröjsmål sä att dessa blir tUlgängligasnarast möjligt. Utskottet har uppmärksammat att protokoUen i ett flertal faUinte förelegat i fullständigt skick förrän åtskUliga månader efter vederbörandekonselj. Detta förhållande är enligt utskottets mening otillfredsstäUande.Utskottet hänvisar härvid tiU sina uttalanden granskningsbetänkande(KU 1971:34 s. 5) och avser att ägna även denna fråga fortsatt uppmärksamhet.En förteckning över tider för statsrådsprotokollens överlämnande tiU utskottetfogas som bilaga 2 tUl detta betänkande. Vidare får utskottet ånyo erinra om vikten av att detsprids kännedom om Kungl. Maj:ts praxis på oUka områden. För detta, som är avstor betydelse för både myndigheter och enskilda medborgare, krävs särskildainsatser utöver själva offentliggörandet av statsrådsprotokollen. Statsrådsberedningenhar i detta syfte bl. a. utarbetat riktlinjer för publicering av konseljbeslut,vilka riktlinjer i sammandrag redovisats granskningsbetänkande (KU1971:34 s. 6-8). Inom har utarbetats en promemoria(Ds Ju 1972:12) innehållande vissa synpunkter och förslag angående den statligapubliceringen av rättsfall från de allmänna förvaltningsdomstolarna och Kungl.Maj:t. I promemorian skisseras bl. a. ett system för samlad publicering avavgöranden av Kungl. Maj.t i statsrådet. Det torde enhgt promemorian varalämpligt att datateknUc utnyttjas för ändamålet. har satts i gäng en försöksverksamhet att meddatateknikens hjälp åstadkomma rättsfallsöversikter beträffandeförvaltningsärenden. Denna försöksverksamhet har omfattatregeringsrättens och kammarrätternas avgöranden. Avsikten är att på grundval averfarenheterna av denna försöksverksamhet överväga humvida verksamheten ävenbör avse förvaltningsärenden som avgörs av Kungl. Maj :t i statsrådet. EnUgt utskottet är det värdefulltom olika vägar prövas för att nå fram till en ändamålsenlig ordning förpubUcering av konseljbeslut. I detta sammanhang kan vidare nämnas den omläggning somnyligen gjorts beträffande den statliga pubUkationen Frän departement ochnämnder, numera Departementsnytt-Faktasamling i samhällsfrågor. redovisas utredningsdirektiv, utredningar och departementspromemoriori sammanfattning eller notisform men därutöver även regeringens propositionertUl . Vidare redovisas riksdagsärenden och materialet i SvenskförfattningssamUng. Utskottet konstaterar med särskUd tUlfredsstäUelseredaktionens strävan att ge kortfattade referat av beslut av Kungl. Maj;t istatsrådet av allmänt intresse. Utskottet erinrar även om den verksamhet somden inrättade bedriver. Denna nämndverkar för samordning av de offentliga organens informationsinsatser "medutgångspunkt i individens samlade informationsbehov och i syfte att samhälletsresurser för informationsverksamhet utnyttjas effektivt". I de senaste årensgranskningsbetänkanden har utskottet lämnat vissa uppgifter om det arbete sombedrivs med frågor om decentralisering av beslutanderätt från Kungl. Maj:t tUlunderlydande organ. , som avslutade sitt arbete med enslutrapport , har lagt fram förslag om decentraliseringbeträffande ett stort antal ärendegrupper. Sammanlagt omfattar dessa förslagdecentralisering av ca 9 600 konseljärenden. Av förslagen hade när utredningenavgav sin slutrapport decentralisering redan genomförts beträffande ca 6 700ärenden. bedrivs det fortsatta decentraliseringsarbetet iprincip efter tre huvudlinjer. Dels fortsätter prövningen avdepartementsutredningens återstående förslag. Denna prövning har hittUls letttUl att ytterligare ca 1 000 konseljärenden decentraUserats. Den andrahuvudUnjen i arbetet innefattar en fortlöpande uppföljning inomstatsrådsberedningen av propositions- och författningsarbetet inom kanslihuset.Arbetet syftar tUl att undersöka möjligheterna att föriägga beslutsfunktionerpå underlydande myndigheter med att förslag genomförs. Den tredjehuvudlinjen går ut pä att göra en systematisk genomgång departement fördepartement och undersöka vilka regeringsärenden som skulle kunna bli föremålför decentralisering. I likhet med vad som uttalats tidigare anser utskottet attdet är av värde om man genom ytterligare decentraliseringsåtgärder kan åstadkommaen minskning av ärendemängden hos Kungl. Utskottet förutsätter dock, attfrågor om decentralisering av ärenden av större vikt även i fortsättningenunderställs prövning. Fråga om diarieföring av vissa skatteärenden Inom bereds bl.a. ärenden om befrielse från realisationsvinstbeskattning vid försäljning avaktier i samband med strukturrationalisering. Ansökningar om sådanskattebefrielse förs i aUmänhet i särskilda diarium överhemliga handlingar. Förfarandet grundar sig på beslut av departementschefen. I utskottet har väckts frågan om principerna för nämndadiarieföring. Med anledning härav har inom utskottets kansli upprättats enpromemoria bilaga 3 tiU detta betänkande - med vissa uppgifter i ärendet. Avkanslipromemorian framgår bl. a. att även rUcsdagens ombudsmän ägnat fråganuppmärksamhet. EnUgt utskottet är det av stor principiell betydelse attmöjligheterna tUl insyn beträffande regeringsärendena inte onödigtvis hindras.En öppen diarieföring av ärendena är ett betydelsefuUt led härvidlag. JO uttalat får sålunda förekomsten av hemlig handling i ett ärende inte ioch för sig leda tUl att handlingen registreras i diarium i vUket aUmänheteninte har insyn. Endast om en öppen diarieföring av ärendet skuUe leda tiU attdet sekretesskyddade intresset äventyras får registrering ske i sådant diarium. Beträffande förevarande skattebefrielseärenden föreliggersekretesskydd till förmän för enskilda intressen. HandUngar i sådana ärendenfår sålunda enligt 17 § sekretesslagen inte utan samtycke av den som söktbefrielse utlämnas till annan tidigare än 20 är från handlingens datum. Förfrågan om diarieföringen bör i enlighet med vad som anförts varaavgörande om de enskilda intressen som omfattas av sekretesskyddet kan ansesträdas för när, om diariet håUes öppet. Departementschefen har för sin delgjort den bedömningen att så skuUe bliva fallet. Redan offentliggörandet av attvisst namngivet företag gjort ansökan, varom här är fråga, innebär också ipraktiken att upplysning lämnas om att företaget har beslutat eller i vart fallallvarligt överväger att i struktur-rationaliserande syfte gä ihop med annatföretag. Det är uppenbart att en sådan upplysning på ett alltför tidigt stadiumkan leda tUl sådana negativa följder för berörda företag som 17 §sekretesslagen syftar tUl att undvika. Med hänsyn tUl det anförda finnerutskottet inte anledning till erinran mot departementschefens bedömning i dennadel. De i föregående avsnitt berördaärendena om befrielse från realisationsvinstbeskattning vid försäljning avaktier i samband med strukturrationalisering har även varit föremål för visststudium såvitt gäUer Kungl. Enhgt 35 § kommunalskattelagen(1928:370) får Kungl. Maj:t beträffande försäljning av aktier som innehaftslängre tid än medge befrielse helt eUer delvis frånaktievinstbeskattning, om en tiUämpning av skattereglerna pä detta område kanantas hindra strukturrationalisering, som är önskvärd från allmän synpunkt.Denna dispens- befogenhet tUlades Kungl. Maj:t 1966 i samband med attregler om realisationsvinstbeskattning infördes även beträffande ickeyrkesmässig försäljning av aktier som innehafts än . 1 en promemoria som upprättats inom utskottets kansU -bilaga 4 tUl detta betänkande har lämnats vissa uppgifter om de ärenden ombefrielse frän aktievinstbeskattning vid strukturrationalisering som avgjorts1971 och 1972. Av kanslipromemorian framgår bl. a. att Kungl. Maj:t 1971avgjorde 59 och 1972 63 ärenden. Härav biföUs 32 resp. 22 ansökningar. I de faUansökningen bifalhts har tUlståndet i regel begränsats att gälla vid en ellertvå taxeringar. Antalet ej bifallna ansökningar 1971 var 25 och 1972 36.Återstående ärenden prövades ej i sak på grund av att ansökan ej gjorts i rätttid. Både 1971 och ärenden har i drygt ett tiotal faU berörtbörsnoterade bolag. Det största ärendet 1971 gällde sammanläggningen avSkandinaviska Banken och . Bland ärenden förekom.en störreindustrisammanläggning samt ett par större bokförlagssammanläggningar.Ansökningarna biföUs i de nämnda fallen. 1 fråga om praxis beträffande här aktueUa dispensärendenlämnas i promemorian vissa uppgifter som inhämtats från finansdepartementet.Härav framgår bl. a. att stor hänsyn tas tUl köpeskUlingarnas storlek. Någragränser härvidlag är dock inte fastlagda. Det är vanUgt med avslag omköpeskiUingen understiger ett par . Vidare beaktas omköpeskillingen lämnas i form av aktier eUer i likvida medel. I det senarefallet eller om det är fråga om övervägande kontantlikvider är utsikterna tiUbifall avsevärt mindre än om köpeskUlingen utgörs av aktier. Vidare iakttasrestriktivitet om transaktionen endast rör sig om ren kapitalplacering. Däremotser man i princip positivt pä faU där det säljande företagets ägare ochpersonal får sysselsättning i det köpande företaget. Vad gäller branschfrågorställer man i allmänhet större krav för bifall beträffande rena serviceföretagän beträffande industriföretag. SkaU det med ansökan avsedda företaget uppgå iett utländskt företag krävs i princip speciella skäl för bifall. Några fåsådana ärenden har förekommit 1971 och 1972. bifölls ansökan i ettsådant ärende. Vad gäller handläggningen av ansökningarna förekommer iaUmänhet inte något remissförfarande. Ansökningshandlingarna består oftastendast av själva ansökan samt en eUer flera årsredovisningar. Ofta förekommerdet att företrädare för berörda företag uppvaktar finansministern och redogör försina planer. Den företagna granskningen har inte föranlett någotsärskUt uttalande från utskottets sida. Maj:ts praxis i naturaljsationsärenden har undersenare år gjort vissa områden av Kungl. Maj:ts praxis i förvaltningsärenden tUlföremål för särskUt studium. Mot bakgrunden av den decentralisering som fr. o.m. skett från Kungl. Maj:t till det då inrättadeinvandrarverket har utskottet företagit en mera omfattande och systematiskundersök- ning av utvecklingen av Kungl. Maj.ts praxis i ärendenangående utlännings förvärv av svenskt medborgarskap genom naturaUsation.Undersökningen, som omfattar samtliga av Kungl. Maj:t 1/7 196931/121972 avgjorda naturalisationsärenden (sammanlagt 373 st, avseende 406personer), redovisas i bilaga 5 till detta betänkande. Där återges även degrundläggande lagbestämmelserna främst regeringsformen § 33 och lagen(1950:382) om svenskt medborgarskap 6, 9 a och 12§§. Det kan nämnas att utskottet även tidigare intresserat sigför Kungl. Maj:ts praxis i medborgarskapsärenden. I 1967 årsgranskningsmemorial (KU 1967:34) uppmärksammades främst vissa frågor som kundeuppkomma i samband med s. k. dubbelt medborgarskap, medan granskningen av1968 års konseljärenden av detta slag skedde mot bakgrunden av den föreståendedecentraliseringen av ärendegruppen, som dä omfattade drygt 5 400 ärenden (KU1969:18). Några särskUda uttalanden från utskottets sida föranledde ej nämndagranskning. Som framgår av den i detta betänkande redovisadeundersökningen avgör Kungl. Maj:t i statsrådet numera endast två slag avnaturalisationsärenden, nämUgen dels besvär som anförts mot invandrarverketsbeslut, dels ärenden av större principieU vikt eller särskUt grannlaga natur,vUka invandrarverket överlämnar tUl Kungl. Maj:t för avgörande. Utskottet, somi flera sammanhang understrukit vikten av det numera i statsrådsberedningenpågående decentraliseringsarbetet, som syftar tUl att befria Kungl. Maj:t frånen onödigt betungande handläggning av vissa ärendegrupper, kan i dettasammanhang konstatera att decentraliseringen av medborgarskapsärenden inneburiten betydande minskning av antalet konseljärenden, nämUgen med ca 5 0006 000ärenden , eUer av det totala antalet konseljärenden.Några nackdelar med denna ordning torde ej föreligga. Tvärtom synes det drygahundratal naturalisationsärenden som Kungl. Maj:t numera avgör, vUketmotsvarar av samtliga dyUka ärenden, ge tillräckliga möjligheterför Kungl. Maj:t att på förutsatt sätt följa och styra utvecklingen av praxis. Av den föreUggande undersökningen framgår att Kungl. Maj:ts praxis i naturalisationsärenden sådan den redovisades för ipropositionen 1968:158 i sina huvuddrag är oförändrad. En del nyheter i praxisav visst allmänt intresse har dock kunnat iakttas . ex. nämnas att personer som naturaUseras med vUlkor att de får befrielse fråntidigare medborgarskap numera i fall, då det erfarenhetsmässigt tar relativtlång tid att få dylik befrielse, kan få viss dispens från kravet på sju årshemvist i . Vidare har - för att undvika en onödig omgång ihandläggningen den stipulerade vUlkorstiden förlängts från ett tiU två år.Utskottet finner ej anledning att gå närmare in på redovisade sakfrågor eUernågra enskUda fall utan hänvisar härvid tiU det bUagda undersökningsmaterialet. Beträffande tillämpningen av hemvistvUlkoret kan i dettasammanhang erinras om utskottets uttalande vid behandlingen av motioner om bl. a. rösträtt för invandrare (KU1971:47), att åtgärder borde övervägas för en väsentlig förkortning av denerforderliga väntetiden för invandrare som genom naturaUsation önskar blisvensk medborgare. Härvid bör också beaktas första lagutskottets uttalande vidbehandlingen av förslaget till den nu gällande medborgarskapslagen (ILU1950:27), att den stipulerade sjuåriga hemvisttiden inte under normala tiderborde förlängas i praxis, utan att naturaUsation om övriga förutsättningarförelåg borde beviljas så snart sökanden haft hemvist i sedan sju ärsamt att ansökan borde kunna inges så långt i förväg att Kungl. Maj:ts beslutkunde fattas strax efter tidens utgång. Mot denna bakgrund viUkonstitutionsutskottet understryka det önskvärda i att eventuellt uppkommandeärendebalanser eller övriga förseningar vid handläggningen av naturalisationsansökningarej leder till att den i lag föreskrivna hemvisttiden, mot lagstiftarnasintentioner, i praktiken förlängs. Beaktas bör även de konsekvenser som denökade övergången frän definitiv tiU viUkorlig naturaUsation, som skett undersenare tid, kan medföra i detta hänseende. Undersökningen ger i övrigt utskottet anledning att ånyounderstryka vikten av att konseljbeslut i möjligaste män förses med motiveringGfr KU 1972:26), Även om det i mänga fall, där beslutsmotivering ej lämnats,inte torde möta särskilda svårigheter att av handlingarna utläsa vUka grundersom varit avgörande för Kungl. Maj:ts bedömning torde det ofta framför alltför de enskUda personer som berörs av besluten men även för den i allmänhetbeslutande myndigheten (invandrarverket) vara förenat med olägenheter attmotiven för Kungl. Maj:ts beslut ej redovisats.