bet · FW01SoU26 · 1973-12-31 00:00:00 — Socialutskottetsbetänkande nr 1973 SoU 1973:26 betänkande i anledning av motioner omvissa särskolefrågor m. m. 1) I motionen1973:165 av m. fl. (s) hemställs att beslutar att hosKungl. Maj:t anhålla om att en omorganisation av studie- och yrkesorienteringenför grundsärskolan företas enligt samma riktlinjer som kommer att gälla förgrundskolan och gymnasieskolan. 2) I motionen1973:302 av m. fl. (c) hemställs att hos Kungl. Maj:tbegär att ges i uppdrag att undersöka kostnader ochkonsekvenser av en utökad särskild undervisning för barn med kompliceradehandikapp med målsättning att ge dem i jämförelse med andra grupper likvärdigautbildningsmöjligheter. Motionen har remitterats till utbUdningsutskottet ochdärefter överflyttats tiU socialutskottet. 3) I morionen 1973:665 av herrSignell m. fl. (s) hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att yrkessärskolans innehåll och målsättning blir föremål för utredning samt att yrkessärskolan betecknas som gymnasieskola. Omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda trädde lagen(1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utveckhngsstörda (omsorgslagen)i kraft. Lagen, som antogs av riksdag (prop. 1967:142, 2LU 1967:67),ersatte lag om undervisning och vård av vissa psykiskt efterblivna. Lagen avser psykiskt utvecklingsstörda, som pä grund avhämmad förståndsutveckling för sin utbUdning eUer anpassning i samhället elleri övrigt behöver särskilda omsorger genom det allmänna och reglerar allasärskilda omsorger - undervisning, vård och bostad - som det allmänna skallbereda dessa personer. Huvudmannaskapet Ugger - liksom enligt lag - pålandstingskommunerna eller om primärkommun inte tillhör landstingskommun påprimärkommunen och mnebär skyldighet att bereda psykiskt utvecklingsstördaundervisning, vård och omsorger i övrigt enligt omsorgslagen, i den mån annaninte drar försorg därom. Staten svarar dock för undervisning (i specialskola)och andra omsorger för psykiskt utvecklingsstörda som på grund av syn- ellerhörselskada inte kan följa undervisningen i särskola. Undervisning av psykisktutvecklingsstörda meddelas i särskola. I samband därmed skaU eleverna beredasden personUga och medicinska omvårdnad som behövs. Särskola omfattar förskola,skola för grundundervisning, träningsskola eller yrkesskola eller flera avdessa skolformer. För psykiskt utvecklingsstörda, som kan gå i särskola menhar svårt att anpassa sig tUl verksamheten i skolan eller för vilkasundervisning fordras särskilda anordningar, meddelas specialundervisning isärskola eller undervisning i specialsärskola. För psykiskt utvecklingsstörda, som på grund avrörelsehinder, långvarig sjukdom eUer liknande omständighet inte kan delta isärskolas vanhga arbete, anordnas särskild för dem lämpad under-visning ihemmet eUer på vårdinrättning. Särskolphkten för psykiskt utvecklingsstörda omfattaråldrarna , i undantagsfall . För vård av psykiskt utvecklingsstörda skall finnasvårdhem, specialsjukhus, daghem för barn och sysselsättningshem. Förutvecklingsstörda som behöver vård i vårdhem med särskilda anordningar skallfinnas specialvårdhem. Psykiskt utvecklingsstörd, som behöver vård enligtomsorgslagen men inte bör erhålla den i inrättning som sagts, skalltiUhandahållas vård i hemmet. Psykiskt utveckhngsstörda, som inte kan bo i eget hem meninte behöver bo i vårdhem eller specialsjukhus, skall beredas bostad i annatenskUt hem, inackorderingshem eller elevhem. Ledningen av huvudmannens verksamhet enligt omsorgslagenskall utövas av en styrelse för omsorger om psykiskt utvecklingsstörda.Ledningen av särskola kan överlåtas på skolstyrelsen i den kommun där särskolanär belägen och ledningen av specialsjukhus kan överlåtas på huvudmannenssjukvårdsstyrelse. för omsorger av psykiskt utvecklingsstörda skaUfinnas tjänster som särskolchef, vårdchef och överläkare. För tveksamma ellerkontroversiella ärenden om inskrivning i särskola, vårdhem eller specialsjukhuseller utskrivning därifrån m. m. skall finnas beslutsnämnder för psykisktutvecklingsstörda. Högsta tUlsynen över omsorgsverksamheten utövas avskolöverstyrelsen (SÖ) och med den fördelning av uppgifternasom Kungl. För varje inrättning för psykiskt utvecklingsstördaskall en av myndigheterna vara huvudtillsynsmyndighet. Under skolöverstyrelsenhar länsskolnämnden inseende över den verksamhet som överstyrelsen har högstatillsyn över. Närmare föreskrifter för tillämpningen av omsorgslagen harmeddelats i stadgan (1968:146) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda(omtryckt 1972:456). och har meddelatytterligare föreskrifter för tillämpningen av lagen. Enligt stadgan angående omsorger omvissa psykiskt utvecklingsstörda (i det följande benämnd omsorgsstadgan) skallverksamheten i särskolan bedrivas i så nära överensstämmelse med vad som gäller inom det allmänna skolväsendet som är möjligt och lämphgt. Särskolans förskola är avsedd företrädesvis för barn underskolåldern. Särskolans skola för grundundervisning (vanligen benämndgrundsärskolan) omfattar tio årskurser, som är fördelade på lågstadium,mellanstadium och högstadium. Särskolans träningsskola omfattar också tio årskurser, somockså är fördelade på lågstadium, mellanstadium och högstadium. Träningsskolanär avsedd för elever som inte kan följa undervisningen i grundsärskolan. Undervisningen i särskolans yrkesskola avser främst att geyrkesutbildning eller yrkesträning. Undervisningen avser även fortsattteoretisk utbildning. Enligt anvisningar meddelade avskolöverstyrelsen omfattar i grundsärskolan och träningsskolan lågstadietårskurserna 13, mellanstadiet årskurserna 46 och högstadiet årskurserna 7-10. Antalet barn samt barnoch ungdom som fullgjorde sin skolplikt utgjorde per den 13 022.Dessas fördelning på skolform och boendeform anges i tablå intagen på s. 4. Statsbidrag utgår tUl huvudmännenmed av lönekostnaderna för särskolchefer, rektorer, studierektoreroch lärare -vid särskolan. Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen(1968:350) angående statsbidrag tUl omsorger om vissa psykisktutveckhngsstörda. 00 o - o in o CN H t o (N O Ol "c/J I tl (S o' r-" ro' -h" oq -rt o" o' -*Os o - ' a c5 t- x; o o _2 c/1 *J Organisationen av studie- och yrkesorienteringen igrundsärskolan Motionen 1 motionen 1973:165 påpekas att denav beslutade nya organisationen för studie- ochyrkesorientering i och gymnasieskolan kommer att medverka tUl enbetydande förbättring för de enskUda elevernas studie- och yrkesorientering.Det anförs att då riksdagsbeslutet inte omfattar grundsärskolan kommer dennaäven i fortsättningen att förmedla yrkesorienteringen till sina elever viayrkesvalslärare. Motionärerna framhåUer att då eleverna i grundsärskolanmånga gånger har väl så stora problem i sitt studie- och yrkesval jämfört medandra barn även grundsärskolan bör få tillgång till en ny organisation förstudie- och yrkesorientering efter samma organisationsformer som kommer attgälla för gymnasieskolan och . Gällande bestämmelser m. m. Studie- och yrkesorienteringen(syo) i skolan sköttes från början helt av arbetsmarknadsmyndigheterna. Under1950-talet infördes ett system med yrkesvalslärare i försöksverksamheten medenhetsskola. Yrkesvalslärarna utförde vissa arbetsuppgifter i skolans ochandra i arbetsmarknadsverkets tjänst. I har yrkesvalslärarna fåttfunktionen som samordnare för syon, i vUken rektorer, studierektorer, lärare,skolpsykologer, skolläkare, skolsköterskor och kuratorer samt många utanförskolan medverkar. Yrkesvalslärarna är i allmänhet vidareutbildade folkskolläraremed ämneslärartjänster i samhällskunskap och yrkesvägledning samt förenar dessatjänster med arvodesbefatttningar hos länsarbetsnämnderna. Inom gymnasiet har () erbjudityrkesvägledning . Genom beslut av riksdagangående reformering av de gymnasiala skolorna m. m. infördes en förändradorganisation i gymnasium och fackskola innebärande att syo skulle ombesörjas avbåde arbetsmarknadsverkets och skolans personal. Skolkuratorn skuUe ansvara förde praktiska samordningsfrågorna och biträda arbetsmarknadsverketsyrkesvägledare vid den yrkesvalsanknutna studieorienteringen ochstudievägledningen. Föryrkesskolan har inte funnits någon organisation för syo. fattade (prop. 1971:34, UbU 1971:21)beslut om riktlinjer för en omorganisation av syon i ochgymnasieskolan, som genom beslut av riksdag ersatt det tidigaregymnasiet, och yrkesskolan. Dessa riktlinjer innebär att en gemensamorganisation för syo skall införas i och gymnasieskolan. Den somnärmast skall svara för syo bör normalt vara en särskilt utbildad kommunaltanstäUd funktionär som ägnar sig uteslutande åt syo inom Den gäUande ordningen, därarbetsmarknadsverkets yrkesvägledare i samarbete med kuratorerna närmastsvarade för syo inom gymnasium och fackskola och yrkesvalslärare närmastsvarade för syo på , skall gradvis avvecklas. Yrkesvalslärarna skallstimuleras att verka inom den nya organisationen. Den nya organisationen harenligt beslut införts fr. o. m. den 1 juh 1973 i första och andraårskursen i gymnasieskolan och skaU införas i övriga årskurseri gymnasieskolan och i gmndskolan. beslutade att det nya syo-systemetför och gymnasieskolan efter en försöksperiod skahutvärderas och ånyo understäUas . Mål och innehåll för yrkesorienteringen Enligt 39 § omsorgsstadganfastställs läroplan för särskolan av . Där är bl. a.föreskrivet att i läroplan skall utvecklas skolans mål och anges riktlinjer fördess arbete och allmänna anvisningar för dess verksamhet samt att läroplanskall i övrigt innefatta timplaner och kursplaner samt anvisningar ochkommentarer för undervisningen i ämnen, ämnesgrupper och kurser. I timplaner som SÖ faststäUt för grundsärskola ochträningsskola anges att praktisk yrkesorientering i regel skall omfatta halvaundervisningstiden i årskurs 9 och 10 samt i träningsskola när så är lämpligt. I allmänna delen av en ny läroplanför särskolan (Lsä 73), vilken SÖ utgett och -vilken träder ikraft , anges under . a. följandebeträffande praktisk yrkesorientering (pryo) i grundsärskolan. Praktisk yrkesorientering skaU iregel omfatta halva undervisningstiden i åk (åk=årskurs) 9 och 10 samt minsttre yrkesorienterande studiebesök i åk 8. Rektor får i enstaka fall medge annanomfattning av den praktiska yrkesorienteringen, under förutsättning att dettaej medför ändring av skolorganisationen. Finns pedagogiska eller andra särskilda skäl för vissinskränkning, kan antalet perioder av rektor nedsättas, dock ej i störreomfattning än att varje elev får praktisk yrkesorientering minst sex veckorunder vardera årskurserna 9 och 10. Om särskUda skäl föreligger, får särskolchefen medge attenstaka elev får ersätta skolgång i åk 10 med annan lämplig utbildning eUer medutbildning hos hantverkare eller företagare, om eleven hos denne erhållerplanmässig undervisning i yrkesarbete och yrkesteori samt vid sidan härav fårallmänbildande undervisning i åk 10. Under rubriken anges i Lsä73 att den praktiska yrkesorienteringen i grundsärskolan har tUl uppgift attsom ett led i skolans samhällsorientering och övrig.undervisning medverka tillatt eleven får en konkret uppfattning om arbetsliv och arbetsmiljö samt enfördjupad orientering om arbetsuppgifter på arbetsplatsen. Vidareanges att den praktiska yrkesorienteringen skaO tillsammans med övrigyrkesorientering bidra till elevens yrkesvalsmognad. Som huvudmoment anges praktik på någon eller någraarbetsplatser, där eleven genom att delta i lämphga arbetsmoment kan fåorientering om arbetsuppgifter, yrkeskrav och andra förhållanden påarbetsplatsen. I Lsä 73 anges under rubrikenTimplaner beträffande träningsskolan att praktisk yrkes- ellerverksamhetsorientering på högstadiet anordnas när så är lämpligt efter hörandeav elewårdskonferensen. Några anvisningar beträffande praktiskyrkesorientering i träningsskolan finnes inte under . Enligt 79 § omsorgsstadgan gällerför tjänst som lärare i särskolan bl. a. att i tjänsten inräknas detkontaktarbete som erfordras för yrkesorientering enligt de närmare bestämmelsersom SÖ meddelar. SÖ har meddelat bestämmelser och anvisningar ominräknande av för yrkesorientering behövhgt kontaktarbete i undervisningsskyldighetenför lärare i kunskapsämnen m. m. vid särskolan (intagna i Aktuellt från SÖ1969/70:4) av bl. a. följande innebörd. Inom särskolan i varjelandstingsområde eUer landstingsfri stad avses minst en av lärarna ikunskapsämnen med särskild utbUdning i yrkesvägledning (yrkesvalslärare)ombesörja för yrkesorientering behövhgt kontaktarbete. I fall där avståndet är stort mellan den särskolenhet däryrkesvalsläraren är stationerad och annan särskolenhet bör viss del av kontaktarbetetuppdras åt den lärare i kunskapsämnen på högstadiet vid sistnämndasärskolenhet, vilkens elever skall delta i praktisk yrkesorientering. Sådanlärare kallas kontaktlärare. fastställer för varje läsår efter förslagav skolans styrelse det antal veckotimmar varmed undervisningsskyldigheten föryrkesvalsläraren får minskas för utförande av kontaktarbete. Yrkesvalslärare är skyldig att, om så påfordras, mottaanställning i arbetsmarknadsverkets tjänst enligt närmare bestämmelser som AMSmeddelar. TUl yrkesvalslärare utses i första hand den som genomgåttav SÖ anordnad terminskurs i yrkesvägledning för särskolans lärare eller som avSÖ efter samråd med AMS förklarats äga likvärdig kompetens. Vid tillsättning av tjänst som lärare i kunskapsämnen meduppgift att även tjänstgöra som yrkesvalslärare skall länsarbetsnämnden beredastillfälle yttra sig. skall underrättas om vilken sökande somerhållit tjänsten. I fråga om arbetsuppgifter för yrkesvalslärare skall vissaav SÖ utfärdade anvisningar rörande yrkesvägledningen vid försöksskolanshögstadium i tiUämpliga delar tjäna som vägledning. Yrkesvalsläraren skall åtvarje enskild elev och åt kontakterna med föräldrar samt arbetsgivare ochpersonal på arbetsplatsen ägna den särskilda uppmärksamhet som betingas avsärskolelevernas speciella behov. På yrkesvalsläraren ankommer även i de faU särskildkontaktlärare finns - att i samarbete med kontaktlärare och arbetsförmedlinganskaffa platser för samthga elever som skaU ha praktiskyrkesorientering. Han har även ansvaret för uppföljning och efterarbete rörandesamtliga dessa elever. Kontinuerligt samarbete bör ske meUan yrkesvalsläraren ochde tjänstemän hos omsorgsstyrelsen som svarar för omsorgerna i övrigt. På kontaktlärare ankommer bl. a. personligt besöktiUsammans med eleven på arbetsplatsen, personligt besök på pryoplatsen underpryoperio-dens gång, intervju med elev och handledare efter pryoperiodens slutenligt av rektor fastställt formulär och fortlöpande kontakt med hem ochföräldrar i frågor som sammanhänger med uppdraget som kontaktlärare. Uppdrag som kontaktlärare kan även ges åt yrkesvalslärarevid reguljär grundskola om det anses lämpligt och denne besitter de kunskaperom särskolans elever som är nödvändiga i detta fall. har ca 60 lärare utbUdatsvid kurser om en termin i yrkesvägledning för särskolans lärare. Av dessalärare är ca 35 yrkesverksamma. Utskottet har inhämtat yttrandenöver motionen från , , ,. , ochSveriges lärarförbund. har vid sitt yttrande fogat ettyttrande av (). anför att SÖ, medhänsyn till att den nya organisationen med syo-funktionärer, enligt riksdagensbeslut kommer att mföras som försöksverksamhet, finner att erfarenheterna avdenna bör avvaktas innan ett ställningstagande kan göras om även särskolanskall erhålla en likartad organisation. anför att innan man apphcerar nya ochhittills inte prövade organisationsformer på grundsärskolan synes man börasamla och utvärdera de erfarenheter, som inhämtas efter omställningav studie- och yrkesorientering enligt fattade beslut. anser att ett införande av det nyasyo-systemet skulle vara mindre välbetänkt för särskolan.Handikapprådet påpekar att ett införande av det nya syo-systemet i särskolanskuUe kunna innebära att möjligheterna till den synnerligen viktiga integrationenmed skolans övriga verksamhet försämrades samt framhåller att den näraanknytning till arbetslivet, som den nya organisationen med syo-funktionärerger, säkerställs för särskolans del genom den obligatoriska yrkesskolan. anför att, med hänsyn till detta ochmed hänsyn tUl att systemet med syo-funktionärer för den övriga ochgymnasieskolan kommer att införas som en försöksverksamhet, motionärernasförslag inte bör medföra någon åtgärd. Det framhåUs att man underalla förhållanden bör avvakta vUka erfarenheter verksamheten ger i den övrigaskolan, innan man överför den till särskolan. anför i yttrandet till att FUB motsätter sig bestämt,att yrkesvalslärarorganisationen för särskolan ersätts av en syo-organisation i all synnerhet innan denna organisation blivit föremål för en omsorgsfull utvärdering. FUB anför att FUB avstyrker motionen men hemställersamtidigt om att syo-organisationen får de resurser som behövs för att kunna geservice åt sådana intellektuellt arbetshindrade som kommer från den vanligaskolan och att likaså arbetsvärden får de resurser som erfordras för att ge godservice åt sådana utvecklingsstörda och intellektuellt arbetshindrade som intelängre har några kontakter med skolan. anför att en utredning om vilkakonsekvenser den i motionen föreslagna omorganisationen medfö försärskolverksam-heten, som är splittrad på små enheter, bör företas innan beslutfattas i frågan. påpekar att SÖ med anledning avstatsmakternas beslut om syo i grundskola och gymnasieskola tillsatt enarbetsgrupp med representanter från bl. SÖ, och att arbetsgruppen har bl. a. enligt uppdraget behandlatextra resurser för elever med handikapp. föreslår att denna arbetsgrupperhåller uppdrag att utreda lämpligheten och konsekvenserna av en eventuellomorganisation av studie- och yrkesorienteringen vid särskolan. anför "att Kommunförbundetkan knappast finna att en förändring av särskolans syo-organisarion skulleinnebära några avsevärda förbättringar för särskolans elever. och harintagit ståndpunkter som överensstämmer med SÖ:s ställningstagande. Synpunkter på studie- och yrkesorienteringen i särskolan framhåller att SÖi framställning till Kungl. Maj:t angående kurser i yrkesvägledning försärskolans lärare poängterat vikten av att lärare, verksamma inom särskolan,anförtros uppgiften att handleda och organisera särskolelevens yrkesorienteringoch yrkespraktik i näringslivet. Skolöverstyrelsenanför härefter bl. a. följande. Denna verksamhet måste för att blimeningsfull förberedas genom att integreras i den övriga undervisningen påhögstadiet framför allt i samhäUskunskap och ADL-träning (ADL = anpassning tilldagligt hv). Yrkesvalslärare bör därför om möjligt handha undervisningen isamhäUskunskap i åk 8, 9 och 10 i grundsärskolan, var-vid samordning kan skemellan detta ämne och såväl teoretisk som praktisk yrkesorientering. Den obligatoriska studie- och yrkesorienteringenkompletteras dessutom av enskild vägledning för eleven och hans föräldrar.Denna vägledning är frivillig för eleven och föräldrarna och skall dels geinformation i speciella valsituationer men skall även ingå i skolans totalaprogram för eleven. Det framgår av såväl författningar som anvisningar iläroplaner att studie- och yrkesorienteringen i särskolan är starkt integreradi skolans I* 1973.12 saml. hela verksamhet och att en samordning mellan allabefattningshavare inom omsorgsverksamheten är nödvändig för studie- och yrkesorienteringensgenomförande. Oavsett den omorganisation som föreligger inom grundskolaoch gymnasieskola från yrkesvalslärartjänster till syofunktionärer kommer detdärför att vara mycket angeläget att för särskolans del funktionärer förstudie- och yrkesorientering har speciallärarutbildning som grund med hänsyntUl de svårt handikappade elevernas situation. DärtUl kommer att den nära kontakt med undervisningen ochden enskilde eleven som yrkesvals- och kontaktlärarorganisationen har isärskolan tUls vidare bör bibehållas genom att syofunktionärer medundervisningsskyldighet tar ansvaret för särskolans elever. Den nära anknytning tUl arbetslivet som syoprogrammet igrundskola och gymnasieskola medför, tillgodoses för särskolans elever underden obligatoriska yrkesskoltiden. samarbetar yrkesvalsläraren,lärarna i yrkesskolan och företrädare för arbetsmarknaden där eleven fullgörsina praktikperioder. påpekar attgrundsärskolans nuvarande utformning har kommit tUl med hänsyn till deutvecklingsstörda barnens och ungdomarnas speciella behov. Statenshandikappråd anför bl. a. följande. Utvecklingsstörda elever har mer änövriga elever behov av en individuellt anpassad studie- och yrkesorientering.De som ansvarar för denna verksamhet i särskolan måste, enligt vad erfarenhetenhar visat, ha en mycket god kunskap om den enskilde eleven, om hans personligaförutsättningar och utveckling. De måste därför ha ett nära och omfattandesamarbete med övriga lärare och befattningshavare inom skolan ochomsorgsverksamheten liksom med föräldrahemmet. Elevens yrkespraktik måste förberedasnoggrant, inte bara i skolan utan även genom kontakter med den aktuellaarbetsplatsen. Yrkesorientering och praktikförberedelser kan i särskolan intesärskiljas från skolans övriga verksamhet utan bör vara en integrerad del i t.ex. ADL-träning och samhäUskunskap. Dessa villkor för en god studie- och yrkesorientering idenna skolform uppfylls generellt på ett, enligt vår uppfattning,tUlfredsställande sätt av särskolans nuvarande verksamhet på detta område ochavspeglas också i den av fastställda nyaläroplanen. De lärare som har hand om studie- och yrkesorienteringen harspeciallärarutbildning och, genom att de är aktiva som lärare i särskolan,kännedom om dess inre arbete och om de särskilda förutsättningar som gäller iden utvecklingsstörde elevens yrkesvalssituation. Yrkesvals- och kontaktlärarnafår också, genom att de är speciellt inriktade på särskolans verksamhet, godakunskaper om vilka praktikmöjligheter sotn erbjuds inom respektive område ochen väl etablerad kontakt med arbetslivet inom området. Detta har också visatsig vara av väsentlig vikt då eleverna söker sig ut i arbete efter avslutadskolgång och vid den uppföljning som då sker. påpekar i yttrandet till att det ännu inte kanföreligga någon samlad erfarenhet och utvärdering av den nyasyo-organisationen. FUB anför att trots att det heller inte för särskolansyrkesvalslärarorganisation föreligger tillräckligt med samlatutvärderingsmaterial vet FUB att den åtminstone på flera håll gjort goda insatser, i vissa fall mycketgoda insatser. FUB återger härvid vissa uppgifter från en undersökning om vadsom hänt med 171 ungdomar med en medelålder , vilka lämnat särskolanfrån t. o. m. . FUB framhåller att för de utveckhngsstörda som söker sigut på arbetsmarknaden från särskolan finns stort behov av en specialorganisationsom verkligen känner inte bara utvecklingsstörda i allmänhet utan just demänniskor det är fråga om. FUB tillägger att innan motsatsen bevisats, måsteFUB utgå från att yrkesvalslärare i allmänhet fyller det kravet bättre änsyo-konsulenter. FUB anför att när den nya syo-organisationen visat sig istånd att uträtta något av väsentlig betydelse för intellektuelltarbetshindrade som kommer från den vanliga skolan och när dessutomarbetsvärdens resurser blir tillräckliga för sådana intellektuelltarbetshindrade som för länge sedan lämnat skolan - då kan möjligen frågan om ensådan ändring som motionärerna åsyftar komma i ett annat läge. Att inför dessaovissa framridsutsikter nu genomföra en sådan ändring skulle vara tUl skada förutvecklingsstörda, anförs det vidare. a. att det får ansesönskvärt att den nya syo-organisationen gäUande och gymnasieskolanom möjligt kan komma att införas i särskolan. Landstingsförbundetpåpekar emellertid att de riktlinjer som utarbetats försyo-verksamheten dock inte kan direkt anpassas att gälla även för särskolornaemedan dessa i aUmänhet utgörs av små enheter, 3040 elever spridda inom helalandstingsområdet. a. följande. Den nya syoorganisationen inom gymnasieskolaoch grundskola kan delvis ses som en naturlig följd av de förändringar avsyoprogrammet som skett för dessa skolformer liksom förändringar i yrkes- ocharbetslivet.