bet · FW01KU20 · 1973-12-31 00:00:00 — a. yrkade att den nya vägen skuUe förläggas i entunnel vid och att en planerad trafikplats skulle flyttas tUl annanplats. Maj:t lämnade i beslut besvären utanbifaU bl. a. med den motiveringen att den i arbetsplanen angivna sträckningenmåste, vid en sammanvägning av kostnader samt trafik- och miljösynpunkter,anses överlägsen samtliga andra alternativ som framförts i ärendet. När frågan om genomförande av arbetsplanen blev aktueUförra året begärde vissa s. k. aktionsgrupper och en rad enskUda personer attKungl. Maj:t skuUe ompröva sitt beslut angående arbetsplanen. Maj:tlämnade framställningarna utan åtgärd. Det gjordes även hänvändelser tUl olikaandra myndigheter i saken. Utskottets granskning av Kungl. Maj:ts befattning medFållanärendet har inte gett anledning till annat än några aUmänna synpunkter.Avsevärd tid kan förflyta mellan den tidpunkt då arbetsplan för en nyvägsträck-ning upprättas och då arbetsplanen slutligt fastställs. SärskiltgäUer detta när ett sådant ärende underställs Kungl. Maj :ts prövning. Medhänsyn tUl vägfrågornas komplicerade karaktär är detta enUgt utskottetnaturligt. En konsekvens kan emellertid bU att man, när vägen väl börjarbyggas, kan ifrågasätta, om väglagens krav på aktualitet är uppfyUt. SärskUtvid fastställelseprövningen i sista instans är det därför av vikt, att storuppmärksamhet ägnas aktualitetskravet. Utskottet har konstaterat, att så sketti det nu aktuella ärendet. Utskottet har till särskUdgranskning även tagit upp ett antal andra frågor av principiellt intresse. Sålunda har utskottet granskat Kungl. Maj:ts förordnandeom tillämpning av allmänna prisregleringslagen och om prisstopp beträffandeUvsmedel fr. o. m. . Med hänvisning tiU att den 2febmari 1973 godkänt nämnda förordnande och att regeringen härefter iproposition (1973:58) föreslagit att bifalla vissa ändringar iallmänna prisregleringslagen finner utskottet inte anledning att göra någotsärskUt uttalande i denna fråga. En inom utskottets kansU upprättad promemoria i ärendet bifogas detta betänkande(bilaga 12). Vidare har utskottet behandlat fråga om exportkreditgarantiertill . I bifogade kanslipromemoria (bilaga 13) lämnas vissa allmännauppgifter Om kreditgarantisystemets uppbyggnad samt om åtagandengentemot ChUe på detta område. Utskottet har även granskat Kungl. Maj :tsbeslut om export av örlogsfartyg till och härvid bl. a. tagit del avförsäljningsvUlkoren. I detta sammanhang har utskottet avkrigsmaterielinspektören erhållit en redogörelse för den svenskakrigs-materielexporten . Hämtöver har granskningen omfattat följande ämnen,nämligen fråga rörande prägling av guldmynt (kansUpromemoria bilaga 14); vissafrågor rörande upphandling av datorer för försvaret; samt fråga rörandebefrielse från religionsundervisning (kanslipromemoria bilaga 15). Utskottet har inte funnit anledning att göra någrasärskUda uttalanden beträffande de angivna frågorna. Den granskning som således utförtssamt resultatet därav får utskottet härmed för den 12 aprU 1973 Med de undantag som nedan anges betänkandets behandling deltagit: herrar i (s),i Luttra (c), (), (), (), herrarHernelius (m). (), (), i (s), Svenssoni (s), i (c), (), i (m),i (s) och i Äkersberga (fp). Vidbehandlingen av nedan antecknade punkter har beträffande punkten 1. iÄngelholm ersatt i , ersatt herrBergqvist, i SundsvaU ersatt i och herrOlsson i ersatt i ; punkten 2. iÄngelholm ersatt , ersatt , herrWictorsson ersatt , i ersatt och i ersatt i ; punkterna 3. och 4. , ersatt och i ersattherr ; punkten 5. ersattherr i , i ersatt ,ersatt i Äkersberga, i ersatt i och ersatt ; punkten 6. ersattherr i , i ersatt ,ersatt , ersatt och herrOlsson i ersatt i ; punkten 7. ersattherr och i ersatt ; punkten 8. ersattherr i , i ersatt i , ersatt i och ; punkten 9. iÄngelholm ersatt i , ersatt herrBergqvist, i SundsvaU ersatt i och herrOlsson i ersatt i ; (rskr rörandelänsberedningens uppdrag och tillsyn m. m. av automat- och roulettspel) herrFiskesjö ersatt i , i ersattherr i , ersatt , och ersatt i ; (rskr rörande ärenden som beretts av utbUdningsutskottet)i ersatt i , , ersatt , iSundsvall ersatt i och ersatt iMalmö; punkten 11. ersatt herrNorrby i Äkersberga och i ersatt ; punkten 12. ersattherr i , i ersatt ,ersatt , ersatt fm Thunvall och herrOlsson i ersatt i ; (rörandeprisregleringslagen) ersatt i Luttra, och ersatt iStockholm; (rörande exportkreditgarantier rörande ChUe) och i ersatt ; (rörande export av örlogsfartyg tUl ChUe) , ersatt i ,i ersatt i och ersattherr i ; (rörande prägling av guldmynt) herrFiskesjö ersatt i Luttra, i ersatt herrHenningsson, ersatt i Äkersberga, ersattherr i , i ersatt , i ersatt och ersattherr ; (rörande datorer) ersatt iÖrebro, i ersatt , ersattherr , i ersatt i ochherr ersatt ; (rörande ) iÄngelholm ersatt i , ersatt herrHernelius, ersatt , i Sundsvallersatt i och i ersatt iMalung. Reservationer (A, C, G, H, I, J, K och L) och särskildayttranden (B, D, E, F och M) Reservation av herrar (), i (m). i Äkersberga (fp) och (), vUka ansett att utskottets yttrande under punkten 3. Fråga om diarieföring av vissa skatteärenden (s. 6) bort ha följande lydelse: Inom -------------- utskottet------- frågan Vederbörande ombudsmän f. d. JO och har gett uttryck för den uppfattningen att införandet avifrågavarande typ av ärenden i hemligt diarium inte kan anses tiUräckligtmotiverat. Enligt utskottet är det av stor principiell betydelse attmöjligheterna tUl insyn beträffande regeringsärendena inte onödigtvis hindras.Beträffande förevarande skatteärenden föreligger sekretesskydd för att skyddaenskUda intressen. För att tUlgodose detta skydd för enskUda bör vederbörandesökandes synpunkter i sekretessfrågan alltid inhämtas, något som också synesvara en förutsättning för tUlämpning av det aktuella lagrummet. Detta kan ivissa fall leda tUl att offentliggörande av att visst företag gjort ansökan omifrågavarande skattebefrielse inte bör ske. För sådana fall kan finnas ettsärskUt hemUgt diarium. Därmed följer emeUertid inte att aUa ärenden av dettaslag oberoende av sökandes önskemål bör föras i hemligt diarium. mening saknas därför - som också påpekats av JO och tUlräckligt stöd i sekretesslagen för finansministerns beslut omgenereU sekretessbeläggning av diariet, vilket utskottet härmed vill förriksdagen tUlkännage. Särskilt yttrande av (), sombeträffande punkten 3. Fråga om diarieföring av vissa skatteärenden (s. 6) anfört följande: Av 2 kap. 2 §tryckfrihetsförordningen (TF) framgår att aUa hos stats- eller kommunalmyndigheter förvarade handUngar är aUmänna handlingar, vare sig de inkommit tUl myndigheten ellerupprättats där. Enligt 2 kap. 5 § andra stycket TF hänförs tUl allmännahandlingar bl. a. diarier och register. Enligt den nu ifrågavarande bestämmelseni sekretesslagen 17 § sista stycket får handlingar i där angivnaskatteärenden inte utan samtycke av den sökande utlämnas tUl annan tidigare från handlingens datum. Med den utformning berörda bestämmelser har förefaller detsvårt att med säkerhet avgöra om även diariet inbegrips under det isekretesslagen angivna sekretesskyddet, dvs. humvida det ytterst ankommer påden sökande eller myndigheten i detta fall departementschefen att bestämmaom uppgifter ur diariet får utlämnas eller ej. Frågor som rör hemlighållande avdiarier är viktiga ur allmän tryckfrihetssynpunkt eftersom tillgången tilldiariet ofta är en förutsättning för att en utomstående över huvud taget skallha möjlighet att spåra ett ärende och de tUl detta hörande handlingarna. Fråganom sekretesskydd beträffande myndigheternas diarier och register i vissaärenden övervägs av offentlighets-och sekretesslagstiftningskommittén. Det ärenligt min mening av stor betydelse att ett klarläggande av dessa frågor kommertill stånd. Reservation av herrar (), i (m), i Äkersberga (fp) och MoUn (fp), vilka ansett att sista stycket av utskottets yttrande under punkten 4. Befrielse från aktievinstbeskattning (s. 67) bort ha följande lydelse: Av de uppgifter som framkommitangående handläggningen av ansökningar om befrielse från aktievinstbeskattningvid stmkturrationali-sering har utskottet inte kunnat finna någon helt enhetligpraxis vid Kungl. Den företagna granskningen föranleder iövrigt ej något särskilt uttalande från utskottets sida. Särskilt yttrande av herrar i Luttra (c),(), i (m), Fiskesjö (c), MoUn (fp) och (), vilka beträffande punkten 5. Maj:ts praxis i naturalisationsärenden (s. 710), anfört följande: Vid genomgången av Kungl. Maj:tsnaturalisationspraxis har vi bl. a. uppmärksammat tiUämpningen av det s. k.försörjningsviUkoret vad avser hemmafruar. Enligt uppgifter, som redovisas ibifogade kanslipromemoria (bUaga 5 s. 55), kan besluten ej gesen sä vittgående tolkning att hemmafm med minderåriga barn anses uppfyllaförsörjnings-vUlkoret. Med ett sådant synsätt gör Kungl. Maj:t i verklighetenen i medborgarskapslagen inte avsedd könsskillnad, vilket vi anser är av sådanprincipiell vikt att det bör omnämnas, trots att utskottet i detta sammanhangej ansett sig böra gå närmare in pä i utredningen redovisade sakfrågor. Särskilt yttrande av herrar i Luttra (c),(), (), i (m), Fiskesjö (c), i Äkersberga (fp) och Schött (m), vUka beträffande punkten 6. Remisser tilllagrådet (s. 10-11) anfört följande: Den redovisning som utskottetlämnar av lagrådsremisserna visar enligt vår uppfattning betydelsenav lagrådsgranskning. Lagrådets synpunkter har sålunda föranlett ändringar i 14av 15 remitterade lagförslag. Antalet lagrådsremisser har dock sjunkitväsentligt tiU 1972. Vid den förestående riksdagsbehandlingen avförslaget tUl ny författning har vi tiUfälle att framföra förslag angåendereglerna för lagrådsgranskning. F. Särskilt yttrande av herrar (), (), i (m) och i Äkersberga (fp), vUka beträffande punkten 9. Utgivningen av (s. 1314) anfört följande: har utskottet vidsin granskning påtalat brister vid utgivningen av Svensk författningssamling.Trots kritiken har förhållandena inte förbättrats . Vi anser attutskottet borde ha påtalat detta med större skärpa. Reservation av herrar i Luttra (c), ().Fiskesjö (c), i Äkersberga (fp), Schött (m), () och (), vUka beträffande punkten 10. skrivelser till Kungl. Maj:t (s. 14-15) ansett 1. att vad utskottet anfört i tredjesjätte stycketavseende länsbered ningens uppdrag bort ha följande lydelse: Av promemorian framgår------- (SOU 1968:47). utskottetsmening angeläget att viljeyttringar blir vederbörligen beaktade avregeringen. Detta gäller även riksdagsbeslut som innebär krav på utredning avangivna frågor eUer krav pä ändrad inriktning av sittande utredningars arbete. beslöt hemställa hos Kungl.Maj:t att länsberedningens arbete skulle inriktas pä "en utbyggnad avlandstingen till regionala självstyrelseorgan med ansvar för bl. a. denregionala samhällsplaneringen". Detta beslut innebar krav på enbetydelsefull precisering av länsberedningens arbetsuppgifter. Av regeringens skrivelse till länsberedningen den 5 maj1972 och av civilminister svar på enkla frågor i riksdagenden framgår, att regeringen inte ansett sig böra efterkommariksdagens beslut i den här berörda frågan. Utskottet ger detta tUlkänna och vUl understryka det principieUt betydelsefuUa i attregeringen i en demokratisk och parlamentarisk stat alltid söker handla så attfolkrepresentationens önskemål förverkligas. 2. att utskottet såvitt avsertillsynen av automat- och roulettspel (s. 15) bort uttala följande: Ett annat exempel där riksdagensviljeyttring icke blivit vederbörligen beaktad gäller frågan om tUlståndstvångför vissa typer av spel. I enlighet med näringsutskottets betänkande 1971:52anhöll i skrivelse tUl Kungl. Maj:t att författningsbestämmelser iämnet borde föreläggas sä att bestämmelserna kundeträda i kraft . Regeringen framlade icke något sådantförslag . önskemål kunde därmed icke förverkligasoch de avsedda bestämmelserna icke träda i kraft vid av begärdtidpunkt. Utskottet ger detta tOl känna. Reservation av herrar Schött och (båda m),vilka ansett att utskottet beträffande punkten 10. Maj.t (s. 14-15) såvitt avser Kungl. Maj:ts åtgärder i anledning avriksdagens tillkännagivande ang. vissa spärrade utbildningslinjer (s. 15) bortuttala följande: I motioner såväl 1971 som 1972påtalades att det kvoteringssystem som tiUämpas beträffande vissa spärradeutbildningslinjer inom kompetensområde kan leda till orimligaresultat i fråga om antagningen. Exempelvis vid inträde tillsjukvärdsutbildning gäller att de sökande måste åberopa sitt senasteavgångsbetyg, vUket har medfört att i flera fall sökanden inte kunnat utnyttjasitt mest konkurrenskraftiga betyg. erinrade sålunda (UbU1972:31) om att utskottet förutsett att allvarliga ansträngningargörs för att rätta tUl icke önskvärda effekter av gäUandekvoteringsbestämmelser. Några åtgärder som tillgodoser ifrågavarande krav harsåvitt känt inte vidtagits av Kungl. Utskottet vUl i detta sammanhanggiva tUl känna nämnda förhållande. Reservation av herrar i Luttra (c), (), (),i (m). Fiskesjö (c), i Äkersberga (fp) och Schött (m),vilka ansett att sista meningen i utskottets yttrande under punkten 12.Arbetsplan för , Fållan, (s. 18) bort ersättas av följande text: I flera vägärenden under senare tidhar behovet av information och samråd samt redovisning av alternativ ställts imycket klar belysning. Genom ökade resurser och utvecklade metoder kan dettabehov tUlgodoses bättre. Härigenom torde för det demokratiska systemet skadligakonflikter i samband med verkställighet av i laga ordning tUlkomna beslut ihögsta instans i väsentlig mån kunna förebyggas. bör framsyntamUjökrav kunna tillgodoses bättre än nu ibland synes vara fallet. Reservation av herrar och i (bådam), vUka ansett att utskottet vid behandlingen av frågan om tillämpning avallmänna prisregleringslagen (s. 1819) bort uttala följande: Regeringen förordnade den 21december 1972 om tUlämpning av allmänna prisregleringslagen och om prisstoppbeträffande livsmedel fr. o. m. . Den lagliga fömtsättningenför att kunna fatta ett sådant beslut är att det "uppkommit betydande faraför allvarlig stegring av allmänna prisläget inom riket". 1 motiven tiUlagen underströk statsrådet "att prisreglering självfallet inteskaU införas annat än då så, efter noggranna överväganden, befinnesoundgängUgen nödvändigt". Vidare framhöU han att "enbart en stegringav jordbrukspriserna i producentledet, som håller sig inom de gränser, vilka dragitsupp av statsmakterna i samband med jordbmksregleringen, givetvis icke kanåberopas som gmnd för en tUlämpning av prisregleringslagen". I statsrådet proposition (1973:7) tUl omgodkännande av åtgärden framhölls emellertid att bakgrunden tUl regeringensbeslut var den träffade centrala förhandlingsöverenskommelsenom jordbmkspriserna och att denna skulle leda tUl icke godtagbara ytterligarehöjningar av vissa konsumentpriser. Regeringens åtgärd strider sålunda direkt motvad som uttalats i de av godkända motiven tUl prisregleringslagen.Det kan i sammanhanget tUläggas, att i finansdebatt den28 i fråga om fömtsättningarna för tillämpning avprisregleringslagen medgett att beslutet inte var lagligen grundat. a. att man "fått pmta på 16 är gamla kriterier ochanpassa dem efter dagens situation". Det var erUigt "praktiska utgångspunkter" som varit vägledande för åtgärden.Samtidigt hänvisade tiU att rUcsdagen senare skulle fä ta ställningtiU ett nytt förslag tUl prisregleringslag som "blir bättre iöverensstämmelse med hur vi bedömer den frågan med de erfarenheter vi nuhar än med hur vi bedömde den ". Med hänvisning till det anförda anser sig utskottet börarikta anmärkning mot chefen för , statsrådet , och motchefen för , statsrådet . Reservation av herrar och i (båda m), vUka ansett att utskottet i anslutning tUl granskningen avexportkreditgarantier till (s. 19) bort uttala följande: Utrikesminister besvaradeden två interpeUationer av (vpk) ang. importen tUlSverige av chilensk koppar samt regeringens hållning tiU frågan om suveränastaters rätt att nationalisera naturtillgångar med specieU tonvikt på ChUesnationalisering av de amerikanska kopparbolagens tiUgångar i ChUe. hänvisade i sitt svar bl. a. tUl att regeringeni ett meddelande tUl pressen upplyst att man mottagit en framstäUning från om att svenska statenskulle träda in som köpare av koppar frän . Från svensk sida hadeframställningen avböjts som icke realiserbar. Det meddelades vidare, attregeringen övervägde vUka möjligheter som på annat sätt fanns att stödja Chilei landets besvärliga ekonomiska läge. Närmast rörde övervägandena åtgärder påexportkreditgarantiernas område. Iinterpellationsdebatten yttrade vidare bl. a. följande: Att vi måste vidta särskildaåtgärder i detta fall har samband med att exportkreditgarantierna i derasnuvarande utformning är konsumerade för ChUes del. Skall exportkreditgarantierkunna ges i fortsättningen till ChUe krävs det en speciell insats frånregeringens sida. Denna speciella insats har tekniskt den formen att de riskersom är förknippade med en fortsatt garantigivning belastar biståndsanslaget.Det är på den grunden som jag på regeringens vägnar kan utfästa ett stödtUl ChUe för en import av storleksordningen . utfästelsekonfirmerades av regeringen , då det uppdrogs åtexportkreditnämnden (EKN) att, utöver de engagemang som följde av dittillstiUämpade principer, inom ramen för garantigivning på särskilt gynnsamma vUlkorvid export av betydelse för ekonomiska utveckling, u-garantier,meddela garanti för exportkredit för leveranser till ChUe till ett sammanlagtgarantibelopp av högst . Beslutet fattades med chefen förhandelsdepartementet såsom föredragande. I detta faU har sålunda regeringen gjort ett avsteg frånde principer pä exportkreditgarantigivningens område som tidigare fastlagts avriksdagen. Visserligen ligger den utökade kreditgarantin inom ramen för dethögsta betalningsansvar beträffande u-garantier som medgetts av riksdagen.Emellertid torde den fullmakt som lämnat regeringen att besluta omu-garantier inte kunna åberopas i detta fall. Ett avsteg från principerna förkreditgarantigivningen bör endast komma i fråga i speciellt ömmande fall, t.ex. i samband med svåra naturkatastrofer liknande dem som inträffat iBangladesh. Regeringens beslut kan dessutom med tanke på detekonomiska läget i innebära stora förlustrisker. Detta har påpekats avexportkreditnämnden, som för sin del inte beviljade ytterUgare kreditgarantierbeträffande ChUe, ehuru nämnden ansåg sig "inte böra fatta definitivtbeslut i frågan utan att ha underrättat om ärendetoch EKN.s preliminära ståndpunkt". Med hänvisning till det anförda anser sig utskottet börarikta anmärkning mot chefen för , statsrådet , samtchefen för , statsrådet . Reservation av herrar i och (bådam), vUka ansett att utskottet i anslutning till granskningen av fråga rörandeprägling av guldmynt (s. 19) bort uttala följande: En självklar princip i all myndighetsutövningär att rättstiUämpningen står i överensstämmelse med gäUande lag. Att principenhar samma tyngd i vad gäUer de högsta rättsvårdande instanserna behöver intesärskUt Leder en korrekt lagtiUämpning tiU mindrerimliga resultat, är det Kungl. Maj.ts skyldighet att verka för att få lagenändrad i därför stadgad ordning. Om denna princip kan knappast råda någon deladmening. Vid genomgång av årets statsrådsprotokoll har utskottetuppmärksammat ett fall - låt vara av ganska speciell karaktär och inte avstörre allmän betydelse - där det finns skäl att ifrågasätta Kungl. Det gäUde en framställning från mynt- och justeringsverket medbegäran om instruktion för prägling av guldmynt, aktualiserad av att ett partiguld inlämnats tiU verket av en mynthandlare, som medstöd av 9 § myntlag begärt att få mynt präglade av guldet. Kungl.Maj:t lämnade i beslut verkets framstäUning utan åtgärdunder motivering att skyldighet inte föreligger för riksbank attinlösa sedlar med guld och anledning därför saknas att prägla sådana mynt.Mynt- och justeringsverket avslog sedan framställningen om prägUng, och besväröver detta beslut lämnades av Kungl. Maj:t utan bifall. trädde en ny myntlag i kraft. Dennainnehåller inga bestämmelser om guldmyntfot och guldmynt. Utskottet haremellertid inte kunnat finna annat än att den äldre myntlagen varit tUlämplig,eftersom ansökningen om prägling inkommit tUl mynt- och justeringsverket föreden nya lagens ikraftträdande. Att döma av motiveringen tiU beslutet den 28januari 1972 synes Kungl. Maj:t ha varit av samma uppfattning. Det Ugger därförnärmast till hands att anta att lämplighetsöverväganden varit avgörande förKungl. Mot denna bakgrund anser utskottet sig böra rikta enprincipieU invändning mot ifrågavarande beslut, som fattades med chefen förfinansdepartementet som föredragande. Särskilt yttrande rörande fråga om befrielse frånreligionsundervisning (s. 19) av herrar (), i (m) ochSchött (m), vilka anfört följande: Maj:t har den 28 december1972 fattat beslut varigenom gmndskole- eller gymnasieskoleelev, tiUhörigEvangelisk-Lutherska kyrkan i , medgivits rätt att på begäran avföräldrarna befrias från att delta i undervisningen i religionskunskap. I anslutning tiU utskottets granskning föregående år avregeringens praxis i fråga om att meddela befrielse fränreligionsundervisningen i skolan uttalade vi i ett särskUt yttrande, attregeringens praxis syntes mycket restriktiv och visade, att de konventioner omföräldrarätten som anslutit sig tUl inte fått tUlräcklig genomslagskrafti svensk skolpolitik. Maj:ts nu ifrågavarande beslut kan enligt värtbedömande knappast betraktas som inledningen tiU en mera frikostig praxis i vadgäller att meddela befrielse från skolans religionsundervisning. Vi finnerdärför inte anledning till något särskUt uttalande på grund av förevarandeändrade ställningstagande från Kungl. fattningar (SFS) ' inkl. 1 739 nådeärenden, vilken grupp i tidigare årsstatistik redovisats under övriga ärenden. 1 inkl, 2 108 nädeärenden. 2 inkl. 3ärenden i 50-årsprotokoll, som offentliggjorts. O -kO P-i '_;o8" -H (N (N (N (N -' Ov ~-r->- r- "O -j, ( r-- r-4 I 0 I -H <7 I i o-T I o 1 1 Sl::;cS 00 m rj(N 1I r m oo - oo Tf \o ' r- i I I I t 1- r4 Tj-v£) 0 W-j 'sD \0r- r-J r fN r fO CO »/'O Tj- 00 ' i-l ro (Noo-o---~l.----. i' ro ro ro ro Tj- OOn 'i-~vx>"i--ro\D -H oo Os --.\o I I I gl fo r- 'O 00 '-' rr- I I i >»0 I O '' (N H fOinfNrOOOVi)-!'' (N - (iO O oo H lo v£> o H r I I I I i I 1-H ro i/O t 0\ ro ro »o CN "-O oo t (N ' vo r- 00 lo --.. o -H r- o o fs(N---H(No-»o (N ' o' ( t 00 o ' (N r-t rosv£)r.jTt-->.' o -t; ro o -H r> TT . <1 Os (N OO r-4 Orl I (N I ro I o I t r -H (N I O -1 I (M . i fl I a\ r 0 --- H "--~~- I I O rs) T)- <-.) r-j 1 O -H -os r" ' 1 1 _ 1 00 o -H < 'O ' "O ro 1' 1. Tt o rMr-J ro I ro ro r 11 00\Dro-0O£i--..00 r--~,--,ro--.-,'ro-...- '(NHv-j-nrNi-Hr-) " CT\ »/ ro -H H o fN (N OO H 11 H Tj- o ' 00 rs (N (N (N o 2 I I \DHO(No(Nro-J'(N'' B ii E " B SC (D 4-. C C (U -is O) (U - f (U O "i"* t- B a> OJ 3 1973.4 saml. PM angående särskilda diarium över hemliga handlingar Inom bereds bl.a. ärenden om befrielse från realisationsvinstskatt vid försäljning av aktier isamband med strukturrationalisering. Ansökningar om sådan befrielse införs ifinansdepartementets särskilda diarium över hemliga handlingar. I dettadiarium förs en del andra ärenden, främst sådana som berör rikets förhållandetill främmande makt. Det kan gälla ärenden om s. k. dubbelbeskattningsavtal,u-lands-hjälp, tullar etc. I departementsinstruktionen (1965:386) infördes (seSFS 1968:455) en bestämmelse om att i varje departement skall finnas diariumför registrering av ärenden och att vederbörande expeditionschef skall hatillsyn över diarieföringen. Vissa allmänna riktlinjer för diarieföring harlämnats i en inom statsrådsberedningen upprättad promemoria som tillställdesexpeditionscheferna . Beträffande hemliga handlingar och hemligtdiarium uttalas följande i promemorian: Att en handling är hemlig får intei och för sig leda till att handlingen registreras i hemligt diarium.