bet · FW01TU8 · 1973-12-31 00:00:00 — Trafikutskottetsbetänkande nr 1973 TU 1973:8 betänkande i anledning av motionerrörande den statliga trafikpolitiken, m. m. I motionen 1973:44 av () hemställs att ger Kungl. Maj:t till känna vad i motionen anförtsangående SJ-biljetters giltighetstid. I motionen 1973:48 av . (c) hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om snar utredningoch förslag till åtgärder för att förbättra förhållandena på påsätt i motionen anges. I motionen 1973:88 av . (c) hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj;t anhåller attdirektiven till utredningen om vissa trafikpolitiska frågor vidgas i enlighetmed vad som anges i motionen. I motionen 1973:308 av . (fp) hemställs att hos Kungl. Maj:t begär utredning ochförslag beträffande formerna för en samordnad satsning påkollektivtrafikteknik. I motionen 1973:309 av . (fp) hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att i avvaktan påden trafikpolitiska utredningens förslag omedelbara åtgärder vidtages för attöka järnvägarnas konkurrenskraft och ge dem större möjlighet att geallmänheten en fullgod service, innebärande bl. a. försök med prissänkningar påvissa sträckor, charterresor med tåg, översyn av taxesystemet, beslut om attde viktiga bansträckor som hotas av nedläggning får vara kvar, förbättradsovvagnsservice med särskild tanke på pensionärer, ökad satsning på snabbtågsom halverar restiderna mellan större tätorter, bättre service förgodstransporterna, utbyggande av distriktenheterna i , och tillmoderna, marknadsinriktade försäljningskontor som kan bilda mönster för övrigadelar av landet, förslag till årets riksdag om reduktion av taxorna förpersontrafik på längre avstånd i syfte att få till stånd ett "rundareSverige". I motionen 1973:310 av . (fp) hemställs 1. att hos Kungl. Maj:t begär att den framtidaluftfarts- och sjöfartspolitiken utreds i samband med den pågåendetrafikpolitiska utredningen, 2. att uttalar att de internationellaaspekterna för en sund utveckling av svensk sjöfart bevakas med särskild hänsyntagen till utvecklingen inom EEC, 3. att vad i motionen anförs beträffandetrafikpolitiska riktlinjer i övrigt ges Kungl. Maj :t till känna. I motionen 1973:313 av herrar i Agnas (m) ochFridolfsson i 1 1973. (m) hemställs I. att SJ anlägger en terminal i , 2. attförläggningen av ett flygfält i utredes, 3. att projektering av vägenAmmarnäsTama i påbörjas. I motionen 1973:474 av () föreslås att hemställer att Kungl. Maj:t låter utreda ochföranstalta om genomförande av trafikomläggningar i en snabbare takt itätorterna. I motionen 1973:479 av herrHermansson m. fl. (vpk) föresläs, såvitt nu är i fråga (punkten I), att hos Kungl. Maj :themställer, att följande i motionen berörda frågor, syftande till att bryta med1963 års trafikpolitik och övergå till en ny trafikpolitik, hänskjuts till dentillsatta trafikutredningen för övervägande: a) åtgärder enligt i motionenskisserad riktning i syfte att överföra tung godsbefordran från landsväg tilljärnväg, b) förbättringar av kollektivtrafiken, bl. a. genom bildande avlänsbolag, taxesystem av typ 50-kort eller liknande, c) förbud mottaxehöjningar inom SJ:s trafikområde i avvaktan på trafikutredningensställningstagande i taxefrågan, d) genomförandet av sociologiskaundersökningar av järnvägsnedläggningars effekter i skilda delar av landet. I motionen 1973:735 av frökenAndersson i (c) och () hemställs att hosKungl. Maj:t anhåller om utredning angående möjligheterna att efter angivnariktlinjer införa enhetskort inom SJ:s verksamhetsområde. I motionen 1973:736 av iGävle m. fl. (c) hemställs att som sin mening ger Kungl. Maj:t tillkänna 1. dels att nedläggning i princip inte må förekomma vare sig avjärnvägslinje eller busslinje på landsväg i avvaktan på resultatet av denregionala trafikplaneringen som länsstyrelser och kommuner har att ombesörja,2. dels att kostnaderna för olönsamma busslinjer på landsbygden skall bestridasav staten och ej överlastas på kommunerna. I motionen 1973:737 av . (m) hemställs (under hänvisning till motiveringen i motionen 1973:241)att hos Kungl. Maj:t anhåller om tilläggsdirektiv till dentrafikpolitiska utredningen i syfte att väg- och trafikpolitiken i dess helhetså långt möjligt inordnas under de regionalpolitiska strävandena. I motionen 1973:738 av . (m) hemställs (likaledes under hänvisning till motiveringen i motionen1973:241) såvitt nu är i fråga (punkterna 1 och 3-6) att hos Kungl.Maj:t 1. anhåller att SJ.s verksamhet snabbare anpassas till de krav på servicesom SJ:s kunder ställer genom bl. a. en förnyelse av den rullande materielenoch en fortsatt upprustning av bannätet för att medge ökad snabbhet ochbekvämlighet samt en ökning av godstrafikens kvalitet i fråga om snabbhet,regularitet och godsbehandling; 3. anhåller att kommittén för utredning omkollektivtrafik i tätorter får direktiv att skyndsamt utreda dels deinstitutionella förutsättningarna för en samordnad regional trafikplanering,innebärande ökat inflytande för de regionala organen. dels förutsättningarna för förbättring av den kollektivatrafiken i vad avser främst turtäthet, snabbhet och trafikens tillgänglighet,dvs. linjenätets utbredning; 4. anhåller om att den trafikpolitiskautredningen får tilläggsdirektiv att utreda frågan om de formella villkoren förbusstrafiken, dvs. rätten till etablering och utövande av verksamheten; 5.anhåller att motionen 1973:241, såvitt den avser sjöfarten, överlämnas tillden trafikpolitiska utredningen för beaktande; 6. ger till känna vad i motionen1973:241 anförts dels om charterflygningar till från kontinenten föratt åstadkomma ökad turism i landets norra delar, dels om särskUda rabatter föranslutningsresor inom landet till charterflyg-ningar till utlandet för att ökabeläggning och kapacitet på de svenska inrikeslinjerna. I motionen 1973:740 av . (s) föreslås att hos Kungl. Maj:t hemställer om sådant vidgatutredningsuppdrag till att förutsättningarna för en höjdtrafikstandard på framför allt sträckan blir bedömd. I motionen 1973:741 av . (fp, s, c, m) hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om enöversyn av taxepolitik i vad gäller sjöfarten till samtligaMäiarhamnar. I motionen 1973:747 av herrGustafsson i m. fl. (c,s,fp,m,vpk) hemställs att i skrivelsetill Kungl. Maj:t måtte a) begära skyndsam utredning av frågan om denkollektiva trafiken, med utgångspunkt från en zonindelning av hela landet,samt b) uttala önskemålet om samråd mellan utredning och forskargrupper pådetta område. I motionen 1973:750 av () hemställs att begär att Kungl. Maj:t på lämpligt sätt låterutreda I. möjligheterna till tätare ochsnabbare förbindelser mellan primära och regionala centra med beaktande även avkombinationen sovtågdagtågflyg, 2. samarbetsformer för SJ och /SASbeträffande biljettaxor och -utfärdande samt tidtabeller, 3.sänkningsalternativ för biljettpriset för andrakiassresor, 4. på läng sikt: enmer progressiv investeringspolitik för SJ. I motionen 1973:751 av herrarJadestig (s) och i (s) hemställs att hos Kungl. Maj:tanhåller om utredning i syfte att skapa bättre samordning av kommunikationernamellan regionala och primära centra. I motionen 1973:760 av . (s) hemställs att begär att Kungl. Maj:t överväger åtgärder isyfte att få taxiflyget utbyggt i enlighet med vad i motionen anförts. I motionen 1973:764 av . (fp) föreslås att hos Kungl. Maj:t hemställer om utredning ochförslag syftande till att slopa kommuns skyldighet att bidraga tillfinansieringen av investeringar i primärflygplatser. I motionen 1973:770 av . (c) hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning avfrågan om ett kommunikationssystem i inlandet efter de riktlinjer somskisserats i motionen. I motionen 1973:1348 av herrarEkinge (fp) och () hemställs att i skrivelse till Kungl.Maj:t uttalar att i trafikpolitiskt hänseende icke bör få sämre behandlingän övriga län. I motionen 1973:1350 av herrEriksson i (fp) hemställs att hos Kungl. Maj :t begär attförutsättningarna för införandet av låg enhetstaxa för färd medkollektivtrafikmedel inom varje kommun eller större region utreds i lämpligtsammanhang. I motionen 1973:1363 av () hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om att försöksverksamhetmed ett prisbilligt årskort gällande på SJ.s tåg och bussar skyndsamt kommertill stånd. 1 motionen 1973:1369 av () hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag till ändringav 2 § i lagen om rätt för kommun att upptaga avgift för vissa upplåtelser åallmän plats, sä att införande av gatuavgift för rullande trafik (s. k.trängselavgift) blir möjlig att införa för kommun som så önskar. I motionen 1973:1370 av herrNordgren m.fl. (m) hemställs att anhåller om utredning och förslagbeträffande sänkning av fraktkostnaderna för transitotrafik över de isfrianorska hamnarna och att man därvid tar hänsyn till de lokaliseringspolitiskasynpunkterna. I motionen 1973:1371 av herrNordgren m.fl. (m) föreslås att hos Kungl. Maj:t hemställer omförslag i syfte att i ökad utsträckning samordna trafikpolitiken medlokaliseringspolitiken och turistpolitiken samt att ompröva prispolitiken förinrikesflyget. I motionen 1973:1377 av herrarRosqvist (s) och () hemställs att hos Kungl. Maj:t begärsådant tillägg i direktiven till den trafikpolitiska utredningen att ävensjöfartens roll inom den framtida svenska trafikpolitiken uppmärksammas ochprövas. Trafikpolitikens framtida utformning och inriktning I motionen 1973:88 framhålls atttrafikpolitiken måste betraktas som och utgöra en integrerande del av lokaliserings-och regionalpolitiken. Dess mål skall vara att till rimliga priser erbjuda deenskilda människorna goda kommunikationer och att tillgodose näringslivetsbehov av transporter och trafikservice i övrigt. Det bör enligt motionärerna uppdras åt utredningen avvissa trafikpolitiska frågor (numera den trafikpolitiska utredningen) attutarbeta trafikpolitiska riktlinjer för ett decentraliserat samhälle. a. gällande räntabilitetskrav för de statliga kommunikationsföretagenöver- vägas och omprövas. Trafikgrenarnas kostnadsansvar måste baseras pä ensamhällsekonomisk totalkalkyl kompletterad med sociala och miljömässigaavvägningar mellan olika trafikgrenar och med hänsyn till deras betydelse förolika delar av landet. Taxor, beskattning och ekonomiska stimulansåtgärderskall avvägas så att den trafikpolitiska målsättning som i motionen angivitskan uppnås. Enligt motionärernas mening bör i enlighet härmedriksomfattande trafikförsörjningsplaner upprättas. Dessa skall bygga påsamordning av regionala och lokala trafikförsörjningsplaner upprättade avlandstingen och primärkommunerna. Till vägledning för detta planeringsarbete påolika nivåer skall enhetliga normer och anvisningar utarbetas. Representanterför primärkommuner, landsting och trafikföretag skall beredas möjlighet attfrän början delta i det regionala planeringsarbetet. De enskildakommunmedlemmarna skall så långt möjligt ha inflytande på utformningen avtrafikförsörjningsplanerna inom kommunerna. Motionärerna utvecklar i ett antal punkter närmare sinasynpunkter på trafikpolitiken och begär i anslutning härtill att dentrafikpolitiska utredningen även behandlar flygets och sjöfartens roll itrafikförsörjningen. Slutligen hemställs att i skrivelse till Kungl.Maj:t anhåller att direktiven till den trafikpolitiska utredningen vidgas ienlighet med vad som sagts i motionen. I motionen 1973:310 konstateras attmålet traflkpolitik är att för hela landet trygga entillfredsställande transportförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader. Politikens utformning skall vidare medge företagsmässig effektivitetoch en sund utveckling av olika transportmedel. Tillämpningen av och detbristfälliga underlaget för beslut som rör transportsektorn har dock förorsakatatt transportförsörjningen den nuvarande trafikpolitiken varit ikraft i flera avseenden snarare försämrats än förbättrats. har en ny regionalpolitik och ett störremedvetande om miljöns betydelse börjat växa fram. Dessa strävanden ställerökade krav på den trafikpolitiska målsättningen. Regionalpolitiken syftar tillatt skapa en mer balanserad och rättvis fördelning av tillgången tillsysselsättning och offentlig service. En utbyggnad och en kvalitetshöjning avkommunikationerna är de effektivaste medlen att förverkliga dessa föresatser.Från miljöpolitisk utgångspunkt ställs krav på större hänsyn tilllandskapsvården och tystare och mindre luftförorenande trafik somtätortsbefolkningens möjligheter att snabbt komma ut i skog och mark skalltillgodoses. Därtill kommer ökade krav på arbetsmiljön inom den yrkesmässigatrafiken. Allt detta måste inrymmas i de trafikpolitiska målen och därför ocksåpåverka den konkreta utformningen av politiken. Målen för trafikpolitiken måsteockså inrymma kravet på säkrare trafik. En integrerad trafikpolitik kan enligt motionärerna blieffektiv från samhällsekonomiska och regionalpolitiska utgångspunkter endast omden utformas så att snärjande detaljregleringar undviks. Ensamhällelig nyttokostnadskalkyl är vidare nödvändig som vägledning för de ramarsom samhället fastställer för trafikpolitiken. I en rad punkter lägger motionärerna fram sina synpunkterbeträffande riktlinjer för en ny trafikpolitik och hemställer slutligen bl. a.att hos Kungl. Maj:t begär att den framtida luftfarts- ochsjöfartspolitiken utreds i samband med den pågående trafikpolitiskautredningen, att uttalar att de internationella aspekterna för ensund utveckling av svensk sjöfart bevakas med särskild hänsyn tagen tillutvecklingen inom EEC samt att vad i motionen anförts beträffandetrafikpolitiska riktlinjer i övrigt ges Kungl. Maj:t till känna. I motionen 1973:737 begärs underhänvisning till motiveringen i motionen 1973:241 - att hos Kungl.Maj:t anhåller om tilläggsdirektiv till den trafikpolitiska utredningen i syfteatt väg- och trafikpolitiken så långt möjligt inordnas under deregionalpolitiska strävandena. I motionen 1973:738 hänvisas också beträffandemotiveringen till motionen 1973:241, vari framhålls att det gäller att skapainnehåll åt den målsättning trafikpolitiska beslut som föreskriveren tillfredsställande transportförsörjning för landets olika delar till lägstamöjliga samhällsekonomiska kostnader. Vid den avvägning som därvid är nödvändigär det viktigt att få till stånd en god samordning av de olika transportmedlen. Det gäller vidare att skapa ett trafiksystem därtrafikmedlen kompletterar varandra och där resp. transportmedels fördelar påbästa sätt kan tillvaratas. Ett sådant system bör i möjligaste mån få utvecklasi fri konkurrens. En planering i samförstånd med alla på trafikområdetverksamma parter som syftar till att skapa ordning och reda i trafiksystemet äremellertid nödvändig. I anslutning härtill yrkas i motionen 1973:738, såvitt nuär i fråga, att hos Kungl. Maj:t anhåller att kommittén för utredningom kollektivtrafik i tätorter får direktiv att skyndsamt utreda dels deinstitutionella förutsättningarna för en samordnad regional trafikplanering,innebärande ökat inflytande för de regionala organen, dels förutsättningarnaför förbättring av den kollektiva trafiken i vad avser främst turtäthet,snabbhet och trafikens tillgänglighet, dvs. linjenätets utbredning, att dentrafikpolitiska utredningen får tilläggsdirektiv att utreda frågan om deformella villkoren för busstrafiken, dvs. rätten till etablering och utövandeav verksamheten, aff motionen 1973:241, såvitt den avser sjöfarten, överlämnastill den trafikpolitiska utredningen för beaktande, att ger tillkänna vad i motionen 1973:241 anförts dels om charterflygningar till Sverigefrån kontinenten för att åstadkomma ökad turism i landets norra delar, dels omsärskilda rabatter för anslutningsresor inom landet till charterflygningar tillutlandet för att öka beläggning och kapacitet på de svenska inrikeslinjerna. Också i motionen 1973:1377 haryrkats att hos Kungl. Maj:t begär sådant tillägg i direktiven tillden trafikpolitiska utredningen att sjöfartens roll inom den framtida svenskatrafikpolitiken uppmärksammas och prövas. Senast vid förra årets riksdagbehandlade utskottet (TU 1972:18) ingående de trafikpolitiska frågorna.Utskottet erinrade därvid om de uttalanden rörande trafikpolitikens framtidautformning och inriktning som på förslag av vederbörande utskott gjordes av1969 och riksdagar (SU 1969:167, rskr 1969:80, TU 1971:6, rskr1971:146). Vidare hänvisade utskottet till innehållet i de direktiv sommeddelats den trafikpolitiska utredningen. I dessa direktiv framhålls att detär av största vikt att betingelser skapas för en samhällsekonomiskt riktigutveckling och fördelning av transportarbetet. som härvid erinras omomständigheter, som begränsar möjligheterna att tillämpa en mera utvecklad frikonkurrens hänvisas till den utveckling inom samhället som skett sedan 1963 årstrafikpolitiska beslut och som inneburit en längre gående precisering i frågaom inriktningen av det samhälleliga handlandet i olika hänseenden inom närings-och regionalpolitiken samt arbetsmarknadspolitiken. Härigenom åsyftas enutjämning av utvecklingsmöjligheterna i förhållandet mellan landets olika delargenom en mera balanserad utveckling av näringslivet .och därmed avsysselsättningen samt till en mera balanserad bebyggelseutveckling med entillfredsställande samhällelig och kommersiell service för befolkningen iolika områden. Det har enligt direktiven efter hand framstått klart i vidare utsträckning än som förutsattes vid trafikpolitiskabeslut måste förena den marknadsmässiga rörelsefriheten med en planmässigsamordning och styrning. Inom den ram och på de villkor som bestäms genomåtgärder av sistnämnda slag skall möjligheter finnas för trafikutövarna inomresp. trafikgrenar att i marknadsmässiga former göra sig gällande efter sinasärskilda förutsättningar. Mot den angivna bakgrunden har en omprövning ansetts böraske av kostnadsansvarets utformning och tillämpning. En sådan omprövningförklaras motiverad med hänsyn till de olägenheter som följer medkostnadsansvarighetsprincipens nuvarande hårda knytning till varje särskildtrafikgren. Med hänsyn till den begränsning av möjligheterna attåstadkomma samhällsekonomiskt riktiga lösningar, som i vissa fall följer med entill varje trafikgren knuten kostnadsansvarighet har det också ansetts finnasanledning att närmare överväga i vilken utsträckning och under vilkaförutsättningar en ändrad innebörd bör ges åt kostnadsansvaret. Härvid avsesnärmast en anknytning av detta till landtransportsektorn eller tilltrafiksektorn i dess helhet. Med hänsyn till de vidare samhällsekonomiskabedömningarna av resursanvändningen konstateras, att det redan nu förekommeravvikelser utöver en sådan ram av närings- och regionalpolitiska samt sociala skäl. Exempel härpå är utgående bidrag till det 1** 1973. trafiksvaga järnvägsnätet och till det regionalpolitiskatransportstödet. Betydelse måste framöver i ökad utsträckning tillmätastillgången till en övergripande och fortlöpande trafikplanering, som gerunderlag för bedömning av möjliga transportalternativ. Härvid erinras om attKungl. Maj;t gett länsstyrelserna i uppdrag att till senare hälftenav genomföra en sådan regional planering i enlighet med anvisningar somsuccessivt utfärdas på grundval av förslag från den s. k. trafikplaneringsutredningen.Denna planering anses i förening med andra trafikpolitiska instrument kunnaskapa bättre förutsättningar att genom prioritering uppnå en samhällsekonomisktlämplig fördelning av transportarbetet på olika transportgrenar. I direktiven tas också upp frågan om behovet av särskildaåtgärder avseende godstrafiken på landsväg, vilka kan vara motiverade för attfrämja en sund och balanserad utveckling. Härvid hänvisas till den under våren1972 framlagda propositionen (1972:81) angående bl. a. yrkesmässiggodsbefordran och den häri redovisade utveckling som under senare är ägt ruminom sektorn. En utbyggnad har numera skett av den lämplighetsprövning somföregår tillståndsgivningen. För att motverka en från trafikpolitiska,trafiksäkerhetsmässiga och arbetssociala synpunkter oacceptabel snedvridning avutvecklingen i vissa hänseenden har också en skärpning beslutats i fråga omföretagarnas ansvar för att gällande arbetstids- och belastningsbestämmelserföljs. Det skall härvidlag ankomma på de sakkunniga att övervägade ytterligare åtgärder som krävs för att främja en rationell och sundutveckling inom berörda landsvägstrafik. Därvid bör också beaktas behovet avinstrument, som kan bidra till en samhällsekonomiskt riktig arbetsfördelningmellan olika trafikmedel och trafikutövare. Som exempel på sådana åtgärderanges nya former för tillståndsgivning inom landsvägstransportsektorn. Genom det sålunda beslutadeutredningsarbetet ansåg utskottet material kunna erhållas för en bättrebedömning av de trafikpolitiska frågorna samt förutsättningar därmed kunnaskapas för ett fullföljande av statsmakternas intentioner på dettrafikpolitiska området. Med hänsyn till frågornas angelägna karaktärunderströk utskottet vikten av att utredningsarbetet bedrivs med skyndsamhet.Det kunde därvid visa sig önskvärt eller lämpligt att utredningen, i enlighetmed kommunikationsministerns uttalande, söker framlägga delförslag tillprovisoriska åtgärder och arrangemang som kan stödja strävandena att fylla densamhällsekonomiska målsättningen. Utskottet konstaterar nu liksom då att de för utredningenmeddelade direktiven i väsentliga delar torde innebära ett tillgodoseende av desynpunkter som motionsledes framförts. I likhet med årets motionärer finnerutskottet det dock vara angeläget att vid den samordning av de olikatrafikgrenarna och den avvägning dem emellan som utredningen vid sinabedömningar har att eftersträva även sjöfartens roll uppmärksammas. Den snabbatekniska utvecklingen på sjöfartsområdet samt den stora betydelse sjöfarten har för vår transportförsörjningmotiverar sålunda väl att dess förutsättningar och möjligheter samt betingelseri övrigt prövas i sammanhanget. Under hänvisning till det anförda tillstyrkerutskottet således motionärernas yrkande att hos Kungl. Maj:t begärsådant tillägg i direktiven till den trafikpohtiska utredningen att ävensjöfartens roll i den framtida trafikpolitiken uppmärksammas och prövas. I vad avser de i motionerna1973:241 och 1973:310 aktualiserade frågorna rörande den svenska sjöfartensutveckling och ställning i förhållande till EEC-länderna förutsätter utskottetatt Kungl. Maj :t med uppmärksamhet följer utvecklingen på området samt vidförhandlingarna med EG (EEC) i görligaste mån tillser att svensk sjöfart intekommer i sämre konkurrensläge i förhållande till den utländska sjöfarten. Vadbeträffar de i motionerna 1973:88, 1973:737 och 1973:738 (under hänvisning tillmotionen 1973:241) upptagna frågorna om den framtida utformningen avvägplaneringen samt dess roll i trafikplaneringen m. m. vill utskottet hänvisatill sin ingående behandling av härmed sammanhängande spörsmål i utskottetsbetänkande 1972:1. a. understryks däri det angelägna i att det fortsattautrednings- och planeringsarbetet bedrivs med all den skyndsamhet som befinnesmöjlig samt att som resultat härav ett långsiktigt program för de totalaväginvesteringarna inom landets olika delar föreläggs . Frågan ominförande av ett system med avgiftsbelagda vägar och broar behandlades också isamband därmed liksom i utskottets betänkande 1973:1. I anledning av de inämnda motioner upptagna frågorna om inrikes- och charterflyget m. m. måerinras om att utskottet i sitt betänkande 1972:18 förordade en översyn avorganisationen och tillståndsgivningen för den inrikes flygtrafiken. betänkande 1972:17 - rörande riktlinjer för charterflygtrafiken framgår också att ett skandinaviskt departementalt arbetsutskott tillsatts föröversyn av de skandinaviska charterbestämmelserna. Beträffande busstrafikenoch dess villkor behandlade utskottet härmed sammanhängande frågor vid förraårets riksdag (TU 1972:13) och uttalade därvid behovet av ett klarläggande avde problem som rör yrkesmässig trafik med buss m. m.