bet · FW01UbU4 · 1973-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsbetänkande nr 1973 UbU 1973:4 betänkande i anledning avpropositionen 1973:1 i vad avser anslag för /74 till detobligatoriska skolväsendet m. m. jämte motioner. Bidrag till driften av grundskolor m. m. Kungl. Maj:thar i propositionen 1973:1 bilaga 10 () under punktenD 8 (s. 209219) föreslagit att 1. bemyndigaKungl. Maj:t att utfärda bestämmelser om statsbidrag till personell assistansför vissa handikappade elever i obligatoriska skolor, 2. medge attstatsbidrag till täckande av kostnader för lärares tjänstledighet för fackligtarbete får utgå i enlighet med vad som i propositionen 1973: 1 förordats, 3. till Bidragtill driften av grundskolor m. m. för /74 anvisa ettförslagsanslag av 4 . 1973: 702 av m. (c) i vad avser hemställan att till Bidrag till driften avgrundskolor m. m. skall anvisa ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med240 . förhöjt förslagsanslag avseende möjlighet att bilda mindretillvalsgrupp för icke svenskspråkiga elever, 1973:711 av m.fl. (s, c, fp, m) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begär enöversyn av framtida organisation i vad avser beräkningen avstatsbidraget till skolan, 1973: 1291 av m. (vpk) vari hemställs att hemställer att Kungl. Maj:t uppdrar åtskolöverstyrelsen att företa en översyn av de allmänna behörighetskraven iskolstadgans 14 kap. 8 § i enlighet med vad som framförts i motionen, 1973: 1310 av i Stockholmm. (vpk) i vad avser hemställan att till Bidrag till driften avgrundskolor m. m. för /74 skall anvisa ett med . Utskottet Ur förevarande anslagbestrids i första hand kostnaderna för drift- bidragtill obligatoriska skolor och praktisk lärarutbildning vid grundskolor medundantag av vissa tjänstgöringstillägg. Vidare ersätts kostnader för avlöningav skoldirektör ur detta anslag. Anslaget belastas vidare med vissa kostnaderför reseersättningar m. m. samt med kostnader för statsbidrag till avgiftertill försäkring för tilläggspension (ATP) och allmän arbetsgivaravgift.Slutligen utgår ur anslaget bidrag till vissa enskilda skolor. StiftelsenKristofferskolan har i sin framställning om medel för /74begärt att statsbidrag skall utgå till en utökad organisation av årskurserna1012. F. n. utgår statsbidrag till en organisation om 21 klasser, därav högst3 klassavdelningar i årskurserna 1012. Departementschefen biträder intestiftelsens förslag. I motionen 1973: 711 yrkas att frågan om statsbidrag utvidgad organisation av årskurserna 1012 för skallprövas på nytt. Kristofferskolanhar varit i verksamhet . har vid olika tillfällen gjortuttalanden beträffande denna skola. anförde således omKristofferskolan följande: »Utmärkande för skolan är dess karaktär avpedagogiskt experiment och enligt utskottets mening är det värdefullt attdylika experiment pågår jämsides med försöksverksamheten i de allmännaskolorna.» (SU 1958: 70, rskr 1958: 188). anvisade medel förett räntefritt stående lån om 3 milj. kr. till nybyggnad för (SU 1964: 72, rskr 1964: 191). nu aktuella organisationsfrågan har skoldirektion,länsskolnämnden i och samtliga avstyrkt framställningenom statsbidrag till en utökad organisation i vad gäller årskurserna 1012 medhänvisning till bl. a. att är så väl utbyggd att denkan erbjuda goda valmöjligheter även för elever. Utskottetkan för sin del inte komma till annat ställningstagande i ärendet än nämndainstanser. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotionen 1973:711. /67 utgår särskilt statsbidrag till stödundervisning förinvandrarbarn i det obligatoriska skolväsendet. Statsbidrag utgår för högst sexveckotimmar per undervisningsgrupp. Imotionen 1973: 702 föreslås att bemyndigas att pågrundskolans högstadium medge anordnande av tillvalsgrupp för invandrarbarnför att genom en sådan extra stödundervisningsresurs öka möjligheterna atttillrättalägga studiegången för elever med ofullständiga kunskaper i svenska.Kostnaderna /74 har beräknats till . Yrkandetöverensstämmer med ett av framfört förslag som Kungl. Såvitt utskottet kunnatbedöma är kostnaderna för den i motionen 1973:702 föreslagna anordningen med tillrättalagd studiegång för invandrarbarnbetydande. Utskottet kan därför inte tillstyrka det förevarande yrkandet idenna motion. Utskottetär med hänsyn till kostnaderna inte berett att tillstyrka förslaget omsärskilda regionala konsulenter för invandrarundervisning i skolväsendet ochavstyrker därför bifall till yrkandet i motionen 1973: 1310. Enligt14 kap. 8 § skolstadgan (1971: 235) gäller som allmänna v i 11 -kor förbehörighet till tjänst som lärare att sökande skall dels vara fri från sjukdomeller handikapp som medför olämplighet för tjänsten, dels ha god förmåga attundervisa och gott sätt att behandla eleverna. Enligt 45 § stadgan (1968: 318)för lärarhögskolorna skall den som vill vinna tillträde tilllärarutbildningslinje vara fri från sjukdom eller handikapp som medförolämplighet för lärartjänst. Den som erhållit examen på lärarutbildningsHnjeförutsätts nämligen vara behörig till ordinarie tjänst som lärare iskolväsendet med ansvar för undervisningen och tillsynen av barn. Imotionen 1973: 1291 hävdas bl. a. att det bör vara möjligt att från skolstadganta bort kravet om att lärare skall vara fri från sjukdom eller handikapp sommedför olämplighet för tjänsten. Utskottet vill med anledning av motionenanföra följande. Skolöverstyrelsenhar i samråd med utfärdat nyatillämpningsanvisningar till de i det föregående nämnda paragraferna avskolstadgan och lärarhögskolestadgan för bedömning av frågan huruvidautbildnings- och anställningssökande har sjukdom eller handikapp som kanmedföra svårighet att utöva läraryrket. Enligt anvisningarna bör vid bedömningav hälsotillståndet för utbildningssökande hänsyn tas till möjligheterna fördenne att med tänkbara hjälpmedel fungera som lärare och till den form avlärarverksamhet utbildningen avser. I bedömningen måste därför hänsyn tasockså till skolform, stadium och ämnesområde. Ju yngre eleverna är, destostörre krav måste ställas på läraren att kunna praktiskt handleda och hjälpadessa och att i olika situationer kunna ta ansvar för dem. Då frågan gäller tillsättningav tjänst bör enligt samma anvisningar särskild uppmärksamhet ägnas despeciella möjligheter som den avsedda tjänsten kan ge den sökande att trotsföreliggande handikapp på ett tillfredsställande sätt utöva tjänsten. Medhänvisning till att de ifrågavarande stadgebestämmelserna ytterst syftar tillatt bevaka barnens bästa i undervisningssammanhang och till attskolöverstyrelsen sedan utfärdat nya tillämpningsanvisningar förbedömningen av hithörande frågor avstyrker utskottet motionen 1973: 1291. Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet I. att riksdagenbemyndigar Kungl. Maj:t att utfärda bestämmel- serom statsbidrag till personell assistans för vissa handikappade elever iobligatoriska skolor, 2. att medger attstatsbidrag till täckande av kostnader för lärares tjänstledighet för fackligtarbete får utgå enligt vad som förordats i propositionen 1973: 1, 3. att beträffandeanordnande av extra stödundervisning på högstadium förinvandrarbarn avslår motionen 1973: 702 i denna del, 4. att beträffandeinrättande av vissa konsulenttjänster avslår motionen 1973: 1310 i denna del, 5. att med bifall tillpropositionen 1973: 1 och med avslag på motionerna 1973: 702 och 1973: 1310 imotsvarande delar till Bidrag till driften av grundskolor m. m. för budgetåret1973/74 anvisar ett förslagsanslag av 4 , 6. att avslår motionen1973: 711, 7. att avslår motionen1973: 1291. 2.Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. Kungl. Maj:t har under punktenD 9 (s. 219225) föreslagit att till Bidrag till svensk undervisningi utlandet m. m. för /74 anvisa ett reservationsanslag av . I enlighet med beslut av riksdag kanjämlikt kungörelsen (1968: 321) om undervisning för utlandssvenskars barn utgåstatsbidrag till svensk undervisning i utlandet. Antalet elever vidutlandsskolorna var /71 850 och /72 925. Över hälftenav ökningen av elevantalet gällde skolorna i som med ca 300 eleversvarar för ca en tredjedel av det totala elevantalet i utlandsskolorna. Detdärnäst största elevantalet återfinns i och med 78 respektive77 elever. Skolöverstyrelsenhar lagt fram en redovisning av erfarenheterna av 1968 årsbeslut om statsbidrag till svensk undervisning i utlandet. Ipropositionen 1973: 1 konstateras att några av de största utlandsskolornaåterfinns på orter, där elevutvecklingen knappast kan förklaras med att orten ifråga är säte för internationella samarbetsorgan eller för ett utvecklataffärs- och industriliv med större svenska företags-etableringar. Ifrågavarandeorter torde enligt departementschefen få anses ha renodlad turistkaraktär ochdet kan enligt hans mening ifrågasättas om det inte är fråga om barn ifamiljer som saknar den reella anknytning till vilken i propositionen1968: 67 angavs som en förutsättning för att svensk utlandsskola skulle fåupprättas. Mot den angivna bakgrundenföreslår departementschefen vissa änd- ringaroch preciseringar av bestämmelserna om rätt till statsbidrag till svenskutlandsundervisning. Bestämmelserna i sin nya utformning skall ligga till grundför beslut om inrättande av ny utlandsskola och vara utgångspunkt förskolöverstyrelsens bedömningar av den årliga organisationen vidutlandsskolorna. Eftersomstatsbidragen till de svenska utlandsskolorna finansieras av skattemedel är detsjälvklart principiellt riktigt att samtliga elevers familjer skall ha någonform av reell anknytning till . Utskottet delar därför den uppfattningsom ligger bakom förslaget om en skärpning av statsbidragsbestämmelserna. Engrundläggande utgångspunkt vid tillämpningen av de skärptabidragsbestämmelserna måste givetvis vara att vederbörlig hänsyn tas till de avbesluten direkt berörda nuvarande eleverna och lärarna samt att skälig tidmedges för nödvändiga förändringar och avvecklingar. Därestde nya statsbidragsbestämmelserna blir så detaljerat utformade som Kungl.Maj:ts förslag ger intryck av kommer handlingsutrymme attvara starkt begränsat. Svåra gränsdragningsfall och tolkningsfrågor kansamtidigt förutses. Enligt utskottets mening måste därför gesen viss handlingsfrihet. Mångaav de minsta skolenheterna är belägna på orter och i länder där det inhemskaskolsystemet är föga utvecklat. Med tanke på skolelevernas bästa och derasframtid synes det utskottet angeläget att man i möjligaste mån värnar om dessaskolors fortsatta existens genom en generös tillämpning avstatsbidragsbestämmelserna för dessa skolors del. förutsätter utskottetsom ovan anförts en skärpning av till-lämpningen av bestämmelserna för deskolor departementschefen särskilt tar upp. Medtillstyrkande av Kungl. Maj:ts förslag till medelsanvisning för nästa budgetårhemställer utskottet att till Bidrag till svensk undervisningi utlandet m. m. för /74 anvisar ett reservationsanslag av . Nomadskolor.Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punk ten D 10 (s. 225226) och hemställer att till Nomadskolor för budgetåret1973/74 anvisar ett förslagsanslag av . m.: Utbildningskostnader. Maj:t har under punkten D 11 (s. 226237) föreslagit att till Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader för /74 anvisa ett förslags anslag av . 1973:470 av m. fl. (fp, c, m) vari hemställs att riksdagenbeslutar att bevilja de medel som erfordras för att inrätta fasta tjänster förföreståndarna vid elevvåningarna för elever vid ochgymnasieskolan för gravt hörselskadade elever i , 1973: 724 av herrar () och iAlingsås (fp) vari hemställs att vid behandling av anslaget tillSpecialskolan m. m.: Utbildningskostnader för /74 som sin meningger Kungl. Maj:t till känna att regionorganisationen för synskadade elever börbyggas upp med tio synkonsulenter, 1973: 920 av m. fl. (fp, c, m) varihemställs att beslutar att hos Kungl. Maj:t begära attskolöverstyrelsen får i uppdrag att utvärdera resultatet av denförsöksverksamhet med externa klasser för specialskolans högstadium förhörselskadade innan beslut om ytterligare decentralisering av denna verksamhetsker. Från förevarande anslag bestrids kostnader för denobligatoriska tioåriga för barn som är syn-, hörsel- ellertalskadade benämnd specialskolan jämte vissa angränsande ändamål. Anslagsbeloppettill specialskolans utbildningskostnader föreslås av Kungl. Maj:t uppräknat med3,4 milj. kr. till 45,8 milj. kr. Ipropositionen tillstyrks förslag att landet i vad avser stödtill synhandikappade elever skall indelas i fem regioner. Enligtdepartementschefen, som inte tagit ställning till huvudorter för den regionalaorganisationen, bör inom varje region finnas en tjänst avseende förskolebarn,en tjänst avseende synsvaga elever och en tjänst avseende gravt synskadadeelever. De tre nuvarande arvodestjänsterna som synkonsulent vidlänsskolnämnderna i , och föreslås överförda till denna nyaregionorganisation, varvid dessa tjänster föreslås bli omvandlade tillspeciallärartjänster liknande dem som är knutna till Tomtebodaskolan ochvilkas innehavare tjänstgör som reselärare. Medel beräknas vidare för två nyatjänster avsedda för reselärare för synsvaga elever samt en tjänst somförskolekonsulent. Imotionen 1973: 724 förordas att regionorganisationen helt byggs upp medsynkonsulenttjänster. Utskottettillstyrker att den föreslagna indelningen i fem regioner kommer till stånd.Vad beträffar den i motionen behandlade frågan om tjänstetyp kan konstaterasatt såväl reselärare som konsulenter är heltidsanställda. Den skillnad i årligtjänstgöringstid som motionärerna åberopar som motiv för en organisation somhelt grundas på konsulenttjänster kan därför enligt utskottets mening intetillmätas den avgörande betydelse den getts i motionen. Då ej heller något iövrigt framkommit sombör föranleda erinran mot departementschefens förslag i fråga om arten avtjänst tillstyrker utskottet detsamma. Det bör emellertid framhållas att den ipropositionen föreslagna organisationen bl. a. med hänsyn till nuvarandeinnehavare av konsulenttjänster och bristen på behöriga speciallärare tordefå införas successivt och att det under en övergångstid av praktiska skäl kan blinödvändigt att arbeta med en organisation som avviker från den slutgiltiga. Meddet anförda avstyrker utskottet bifall till motionen 1973: 724. Vidinförandet av specialskolan (prop. 1965: 70, SU 1965: 101, rskr 1965: 275)beslöts att högstadieundervisningen för döva och hörselskadade elever skulleefter viss övergångstid förläggas till . En centralisering av dennaundervisning ansågs nödvändig för att eleverna skulle tillförsäkras enundervisning, som kunde erbjuda olika tillvalsmöjligheter. Höstterminen 1970togs nya lokaler för högstadieskolan i i bruk. Vidare bedrivs alltforthögstadieundervisning vid i . Såsomframgår av motionen 1973: 920 har medgivit att s. k. externahögstadieklasser inrättas fr. o. m. /73 i och ,anknutna till Östervångsskolan i respektive Vänerskolan i . Imotionen hävdas att detta beslut även om de externa högstadieklassernabetecknas som försöksklasser genom begränsning av elevunderlaget förÖrebroskolan får ödesdigra konsekvenser för den högstadieorganisation förhörselhandikappade som byggts upp i . Motionärerna anser att riksdagenbör uttala att någon utökning av försöksverksamheten med externahögstadieklasser inte skall äga rum förrän den nu pågående försöksverksamhetenutvärderats. Utskottetär medvetet om att ställningstaganden till frågor om specialundervisningenslokalisering är mycket komplicerade genom att de önskemål som man vill försökatillgodose ofta är svårförenliga, t. ex. elevers och föräldrars naturligaönskan om närhet till föräldrahemmet och behovet av specialutbildade lärare förundervisningen. Utskottet anser dock att de bevekelsegrunder som låg bakom 1965års beslut om en koncentration av högstadieundervisningen för de gravthörselskadade alltfort äger giltighet. Elevunderlagets begränsning och kravenpå speciella pedagogiska anordningar talar enligt utskottets mening mot enalltför stor splittring av högstadieorganisationen. Utskottet har funnit de imotionen 1973: 920 framförda önskemålen beaktansvärda och utgår från attskolöverstyrelsen grundar sin bedömning av nu ifrågavarande lokaliseringsfrågorpå ett noggrant och allsidigt studium av de erfarenheter den pågåendeförsöksverksamheten ger. Något särskilt uttalande från sida i dennafråga anser utskottet inte erforderligt. Vidspecialskolan har elevernas boendefråga lösts antingen så att elevernainackorderats i enskilda hem eller så att de placeratsi särskilda till skolan knutna elevhem. Vid förhörselhandikappade i praktiseras, såsom framgår av propositionen, ettmellanting mellan dessa boendeformer, innebärande att 35 elever utplaceras ien s.k. elevvåning, för vilken ett föräldrapar på orten bär ansvaret.Skolöverstyrelsen har i sin anslagsframställning betonat vikten av att fastatjänster inrättas för elevvåningsföreståndarna och har i avvaktan på tjänsternaberäknat ytterligare arvodesmedel. I motionen 1973: 470 hemställs omriksdagsbeslut i enlighet med förslag. Som motiv härföråberopas bl. a. det ansvarsfulla arbete som åvilar föreståndarparen. Ilikhet med motionärerna anser utskottet det betydelsefullt att eleverna vidspecialskolan under terminstid kan erbjudas boendeformer med verkhg hemkaraktärsamt god kontakt med det omgivande samhället. Utskottet noterar att ävendepartementschefen är av denna mening och att medel upptagits i propositionenför viss uppräkning av ersättningen till föräldraparen vid Birgittaskolanselevvåningar. Någon ytterligare medelsanvisning för nästa budgetår är utskottetinte berett tillstyrka. Utskottet avstyrker således motionsyrkandet härom menförutsätter att ersättningsfrågan och övriga frågor som sammanhänger medelev-våningsföreståndarnas anställningsförhållanden löses så att försöken attså långt möjligt skapa hemlika boendeförhållanden vid specialskolorna inteförhindras genom brist på personer som är villiga att åta sig det ansvar ocharbete det här gäller. Att dessa frågor får en tillfredsställande lösningsynes särskilt nödvändigt för Birgittaskolans vidkommande, dåinternatanläggningarna av traditionell typ vid denna skola dimensioneratsutifrån förutsättningen att en del av eleverna skall bo i elevvåningar. Vaddärefter gäller frågan om inrättande av tjänster för den aktuella personalenhar utskottet inte funnit anledning frångå det i propositionen redovisadeställningstagandet. Underåberopande av det anförda och med tillstyrkande av Kungl. Maj:ts förslag tillmedelsanvisning för nästa budgetår hemställer utskottet 1. att med bifall tillpropositionen 1973: 1 och med avslag på motionen 1973: 470 till Specialskolanm.m. : Utbildningskostnader för /74 anvisar ett förslagsanslagav , 2. att avslår motionen1973: 724, 3. att avslår motionen1973: 920. 5.Specialskolan m. m.: Utrustning m. m. Kungl. Maj:t har under punkten D 12 (s.237239) föreslagit att till Specialskolan m. m.: Utrustning m. m.för /74 anvisa ett reservationsanslag av . I motionen 1973: 1326 av i Eskilstunam. (s) hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t uttalar sigför åtgärder som leder till att de synskadades integrering i den allmännaskolundervisningen inte motverkas genom brist på för dem användbara läromedel. Utskottet tillstyrker den av Kungl. Maj:t föreslagnamedelsanvisningen för nästa budgetår. Frånförevarande anslag bestrids kostnader för läromedelscentralen vidTomtebodaskolan. Centralen framställer i ökande utsträckning läromedel försynskadade elever, som integrerats i vanliga skolor. Särskilt vänder man sigtill elever på det gymnasiala stadiet och till vuxenstuderande. Imotionen 1973: 1326 framhålls att det är angeläget att principen omlikabehandling av synskadade elever kan tillgodoses och att de hinder fördetta som skapas av att dessa elever inte har samma tillgång till läromedel somde icke-handikappade måste undanröjas. Motionärerna hemställer om åtgärdersyftande till att motverka nu rådande brist på användbara läromedel försynskadade. Utskottet,som delar motionärernas uppfattning om vikten av att läromedel i tillräckliggrad tillförs de synskadade, vill i detta sammanhang framhålla attläromedelsutredningen i betänkandet Samhällsinsatser på läromedelsområdet (SOU1971:91) behandlat frågan om stöd till produktionen av läromedel för olikabristområden, däribland specialskolesektorn. Utredningen har förordat en starkökning av de nuvarande ekonomiska insatserna. nyssnämndabetänkande kommer att behandlas i en särskild proposition, vilken avses bliavlämnad under innevarande vårriksdag. Då således den i motionen väckta fråganinom kort kan förväntas bli prövad i ett större sammanhang är utskottet inteberett föreslå att nu gör det i motionen 1973: 1326 begärdauttalandet. 1. att tillSpecialskolan m.m.: Utrustning m. m. för /74 anvisar ettreservationsanslag av , 2. att avslår motionen1973: 1326. 6.Specialskolan m. m.: Resor för elever jämte ledsagare. Maj:ts förslag under punkten D 13 (s. 239240) och hemställer att till Specialskolan m. m.: Resor förelever jämte ledsagare för /74 anvisar ett förslagsanslag av . Bidrag till förskoleverksamhet m. m. för vissahandikappade barn. Maj:ts förslag under punkten D 14 (s. 240 242) ochhemställer att till Bidrag tillförskoleverksamhet m. m. för vissa handikappade barn för budgetår 1973/74anvisar ett förslagsanslag av . Närvarande vid ärendetsslutbehandling: herrar Alemyr (s), (), (), iArlöv (s), i (s), Elmstedt (c), i (s),i Skärstad (c), (), herrar i (vpk).Sundgren (s), (), i (c), i (s) och (). vid punkten 1 (Bidrag till driften av grundskolor m. 1. beträffande extra stödundervisning på grundskolanshögstadium för invandrarbarn av herrar (), Elmstedt (c), iSkärstad (c). () och i (c) som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 2 börjar med »Såvitt utskottet» och på s. 3 slutar med»denna motion» bort ha följande lydelse: Det främsta syftet med stödundervisningen för invandrarbarni är att förhindra att elevernas studietid onödigtvis förspills pågrund av bristande kunskaper i svenska. Invandrarbarn som kommer till ensvensk skola så sent som i årskurs 7 befinner sig i en särskilt svår situation.Dessa barn har på sig att före den obligatoriska skolans slut skaffasig beredskap för fortsatt utbildning eller arbetsan-ställning. Att inhämtatillfredsställande kunskaper i olika ämnen via svenskan som undervisningsspråktorde för de flesta av ifrågavarande elever vara en omöjlighet. För här nämndainvandrarbarn på högstadiet bör utöver den reguljära stödundervisningen om sexveckotimmar särskilda åtgärder vidtas i form av extra stödundervisning , så att en tillrättalagd studiegång kan åstadkommas. mening bör redan under /74 försöksverksamhet medsådan studiegång bedrivas inom ramen för det beräknade be- Vissa invandrarelever på högstadiet, som har ett särskilt behov avstödundervisning, kommer därigenom att kunna få sådan undervisning undersammanlagt per årskurs. En utökad stödundervisningsresursavsedd för högstadiets invandrarbarn är nödvändig, om inte ett stort antalinvandrarbarn skall komma att utestängas från de utbildningsmöjligheter eftergrundskolan som utnyttjas av de svensktalande barnen. delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. att med bifall till motionen1973: 702 i denna del medger att extra stödundervisning på högstadium för invandrarbarn försöksvis anordnas i enlighet med vad ut skottet förordat, 2. beträffandeinrättande av vissa konsulenttjänster av i (vpk) som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 3 sombörjar med »Utskottet är» och slutar med »motionen 1973: 1310» bort haföljande lydelse: . för konsulenttjänster för planering och samordning avutbildning av invandrarbarn. Dessa tjänstemän skall bl. a. ha till uppgift attge service till kommunerna i frågor rörande rekrytering av lärare tillinvandrarundervisning, anskaffning av läromedel m. m. Det angivna medelsbehovetmotsvarar 12 tjänster som avses fördelas på de län som har särskilt behov avdenna förstärkning. Utskottet anser att ifrågavarande konsulenttjänster börinrättas och tillstyrker bifall till yrkandet i motionen 1973: 1310. delsatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: