bet · FW01TU6 · 1973-12-31 00:00:00 — Trafikutskottetsbetänkande nr 1973 TU 1973:6 betänkande i anledning av motionerrörande utrikes-terminalen på samt , m. m. I motionen 1973:742 av m. fl. (s, c, fp, m) föreslås 1. att förslagshandlingar till enutrikesterminalbyggnad på måtte upprättas enligtrundahusprincipen, som framlagts av en arkitektgrupp, och läggas till grundför avgörandet i en jämförelse med den lösning som redan håller på attutarbetas, och 2. att kostnaderna enligt 1. får täckas av det begärdabyggnadsanslaget. I motionen 1973:755 av m. fl. (s) hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtteuttala sig för att utredningen rörande den framtida lokaliseringen avflygtrafiken vid genom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att ävenskyndsamt pröva förutsättningarna för att behålla och övriga nubefintliga närflygplatser intakta för trafik med tystgående kortfältsflygplanfrån 1970-talets slut. I motionen 1973:1360 av herrHåkansson m. fl. (c, fp) hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller attde sakkunniga med uppdrag att utreda den fortsatta lokaliseringen avflygverksamheten på ges sådana tilläggsdirektiv att de fårmöjligheter att pröva frågan om lokalisering av flygplatser även med beaktandeav möjligheterna att utveckla flygplan som inte åstadkommer problem frånbullersynpunkt. I motionen 1973:742 erinrarmotionärerna om att två förslag till ny utrikes termialbyggnad på Arlandaframlagts, dels ett av luftfartsverket och dess konsulter kallatfingerhusförslaget och dels ett som utarbetats av en arkitektgrupp det s. k.rundahusförslaget. Det framhålls att endast luftfartsverkets förslag fåttgenomarbetas så att förslagshandlingar kan framläggas. Först omförslagshandlingar upprättas för båda alternativen förehgger enligtmotionärerna möjlighet att göra en riktig jämförelse mellan de båda förslagen.I sammanhanget har också frågan om sträckningen av banorna på ochdärmed förknippade bullerproblem för närboende aktualiserats. Sträckningen börav olika skäl ej låsas genom utformningen av terminalbyggnaden.Rundahusförslaget kan emellertid utan större omprojektering eller kostnadenligt motionärerna anpassas till vilka bansträckningar som än väljs, vilket dedäremot anser svårligen kan ske med en lösning enligt fingeralternativet. också att årets riksdag kommer att till utformningen avbyggnaden anslå 140 milj. kr. och att kostnader för att utarbeta fullständigaförslagshandlingar för rundahuslösningen ryms inom detta anslag. Mot bakgrund bl. a. härav föreslår motionärerna dels attförslagshand-hngar måtte upprättas enligt rundahusprincipen och läggas tillgrund för avgörandet i en jämförelse med den lösning som redan utarbetas ochdels att kostnaderna härför får täckas av det begärda byggnadsanslaget. Med anledning härav vill utskottet erinra om att frågan omför- och nackdelar hos de båda typerna av lösningar var föremål för en ingåendeinterpellationsdebatt i kammare i december förra året.Departementschefen redogjorde därvid utförligt för frågans tidigare behandling.Av redogörelsen framgår bl. a. att luftfartsverket till Kungl.Maj:t överlämnat en översiktlig utredning om framtida utbyggnad. Föratt granska förslaget tillkallade Kungl. Maj:t särskildasakkunniga den s. k. Arlandagruppen 70, förkortat Ag70. Gruppen avlämnade ijuli sin rapport som remissbe-handlades. I fråga om stationsbyggnadensutformning fann Ag 70 att verkets förslag kunde läggas till grund för detfortsatta planerings- och projekteringsarbetet. inkom idecember 1970 med förslag till byggnadsprogram för stationsbyggnaden. Avdepartementschefens yttrande framgår vidare att Kungl. Maj:t, efter ingåendeberedning inom och sedan överenskommelse träffatsmed om bidrag till bl. a. kostnaden för projektering,meddelat luftfartsverket föreskrifter för det fortsattautrednings- och projekteringsarbetet avseende stationsbyggnaden. Maj:tföreskrev därvid bl. a. att arbetet skulle bedrivas i huvudsakligöverensstämmelse med de förutsättningar som angetts i verkets byggnadsprogram ochmed beaktande av vad Ag 70 anfört i fråga om möjliga kostnadsbesparandeåtgärder. Av redogörelsen framgår vidare att någontid därefter uppvaktats av en arkitektgrupp som utarbetat ett översiktligtförslag till utformning av en stationsbyggnad enligt rundahuslösningen. Iskrivelse hemställde arkitektgruppen att rundahusförslaget skulleläggas till grund för genomförande eller om det presenterade materialet inteansågs tillräckligt att förslaget skulle få föras fram tillförslagshandlingsstadiet. Över detta förslag avgavs yttrande avluftfartsverket i samråd med . Till yttrandet fogades bl. a.en inom SAS utarbetad promemoria. Verken och SAS var starkt kritiska motförslaget. SAS ansåg för sin del t. o. m. att förslaget på väsentliga punktervar helt oacceptabelt. Med hänsyn bl. a. härtill och till resultatet avytterligare beredning inom innefattande en samladfunktionell och ekonomisk värdering av rundahusalternativet lämnade Kungl.Maj:t i beslut arkitektgruppens skrivelse utan åtgärd.Departementschefen framhåller slutligen att han mot bakgrund av den grundligaprövning av rundahusalternativet som skett inte avser att föranstalta om någonytterligare utredning av detta. I enlighetmed de föreskrifter Kungl. Maj :t meddelade luftfartsverket i har luftfartsverket tillkommunikationsdepartementet för Kungl. Maj:ts förnyade prövning överlämnatsystemhandlingar för utrikes stationsanläggningen på . I verketsskrivelse till Konungen i samband därmed anförs att systemhandlingarna är attbetrakta som preliminära förslagshandlingar och att de utgör tillräckligtunderlag för en säker kostnadskalkyl. Av departementschefens ovannämndaanförande i interpellations-debatten framgår att luftfartsverket ochbyggnadsstyrelsen innan de bestämde sig för någon viss lösning haft att samlain erfarenheter och synpunkter frän olika håll, vilket lett fram till att deförordat fingerförslaget för vidkommande. Härav torde framgå attrundahusförslaget kan sägas utgöra en av flera möjliga lösningar påterminalfrågan. Den av departementschefen lämnade redogörelsen utvisar vidareatt rundahusförslaget särskilt prövats inom Kungl. och att dettaalternativ mot bakgrund av den grundliga prövning som därvid skett inte avseskomma att ytterligare utredas. Utskottet har vid sin prövning givetvis ej haft möjlighetatt närmare gå in på det ena alternativets för- och nackdelar i förhållandetill det andra alternativets. Med beaktande av den ingående granskning rundahusalternativetunderkastats har emellertid ej heller utskottet vid ärendets behandling ävenom förslaget kan tänkas innehålla vissa förtjänster övertygats omnödvändigheten av att ett sådant alternativ ytterligare utreds och prövas.Utskottet utgår från att Kungl. Maj:t och vederbörande myndigheter i denordning som gäller för handläggning av statliga byggnadsärenden noggrant prövatalla för bedömningen av frågan relevanta faktorer. Rent allmänt vill utskottet dock framhålla önskvärdhetenav att vid byggprojekt av den storlek varom här är fråga bedömningen av olikatänkbara alternativ sker på Ukvärdiga grunder i enlighet med den procedur somtillämpas för statliga byggnadsprojekt. Från årets statsverksproposition kan inhämtas attprojekteringen av den nya utrikesbyggnaden pågår planenligt och att byggnadenberäknas kunna tas i bruk . Departementschefen har betonat vikten avatt arbetet ej försenas. Enligt vad utskottet erfarit har vidare styrelsen förAB Flygplatsinvesteringar det landstingskommunala bolagsom bl. a. svarar för finansieringen av de kommunala åtagandena på uttalat att med hänsyn till den försening av projektet som en omprojekteringskulle medföra samt de extra kostnader detta skulle leda till en omprövning avKungl. Maj:ts beslut om den nya stationsbyggnaden nu ej bör ske. Vid sitt övervägande av vad sålunda förevarit i ärendetoch med beaktande av att fingeralternativet, enligt vad som under hand fränluftfartsverkets sida uppgivits ej heller låser den framtida sträckningen avbanorna, har utskottet ej funnit sig böra tillstyrka motionen i fråga. , m. m. I motionen 1973:755 erinras om den1972 tillsatta utredningen om den framtida lokaliseringen av flygtrafiken vidBromma flygplats. Motionärerna säger bl. a. att starka skäl talar för attbeslut om nedläggning av och andra närflygplatser inte fattas utan attde miljömässiga och ekonomiska förutsättningarna för fortsatt trafik förstnoggrant har kartlagts. Särskilt bör enligt motionärerna uppmärksammas att detför närvarande projekteras tystgående kortfältsflygplan i ett flertal länder.Det framhålls att den nya typen av flygplan bygger på förutsättningar attbuller- och avgasproblemen i det närmaste helt kan ehmineras. Start- ochlandningsfrekvensen kan dessutom ökas. Mot bakgrund av det anförda bedöms attBromma flygplats med utnyttjande av kortfältsflygplan skulle få kapacitet attta emot hela inrikesflyget, i vart fall fram . Vidare behövermiljökraven inte längre utgöra hinder för en från trafik- ochpassagerarsynpunkt praktisk placering vid planeringen av nya inrikesflygplatserrunt om i landet. Motionärerna pekar därvid på de ekonomiska fördelarna av attutnyttja redan befintliga flygplatser på angivet sätt. Med hänsyn till vad somanförts hemställs att utredningen om den framtida lokaliseringen av Brommaflygplats genom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att även pröva förutsättningarnaför att behålla och övriga nu befintliga närflygplatser intakta förtrafik med tystgående kortfältsflygplan . Mot bakgrund av utvecklingen av tystgåendekortfältsflygplan har också i motionen 1973:1360 yrkats att de sakkunniga i dennämnda utredningen ges sådana tilläggsdirektiv att de får möjligheter att prövafrågan om lokalisering av flygplatser även med beaktande av möjligheterna attutveckla flygplan som inte åstadkommer problem från bullersynpunkt. Utskottet vill i anslutning härtill erinra om att Kungl.Maj:t tillsatt en utredning om den fortsatta lokaliseringen avflygverksamheten på . Denna fråga har bl. a. enligt direktiventill utredningen tagits upp i samband med besvär som anförts överluftfartsverkets beslut att meddela Linjeflyg tillstånd att under enförsöksperiod använda jetflygplan av typ i inrikestrafik. I sittyttrande över besvären ansåg luftfartsverket att en utredning om avveckling avflygtrafiken på bör innefatta förutsättningar för bl. a. ettbibehållande av för inrikestrafik med nya miljövänligareflygplanstyper. I anslutning härtill anför departementschefen i direktiven attallmänt gäller att flygplatsfrågan i förening med Linjeflygs ansökan att fåförnya sin flygmateriel måste prövas mot bakgrund av en samlad bedömning av deolika intressen och faktorer som har betydelse i sammanhanget. Det gällersålunda bl. a. att på en gång beakta de rimliga miljökrav som berörda delar avStockholmsregionen kan ställa och ta hänsyn till de regionalpolitiskakrav på effektiva och snabba flygförbindelser med som landeti övrigt har. En sådan samlad värdering har, säger departements- chefen, lett till ställningstagandet att flygplansfråganskyndsamt bör utredas med sikte på en avveckling av flygverksamheten på Brommapå . Departementschefen har sålunda redan vid sin prövning avdirektiven för avvecklingen av beaktat möjligheterna att iframtiden trafikera platsen med nya miljövänligare flygplan. Utredningsarbetetskall vidare enligt departementschefen energiskt inriktas på att skapaförutsättningar för en snar bortflyttning av flygverksamheten från Bromma.Riktpunkten uppges under alla förhållanden vara att en bortflyttning frånBromma skall ske senast under loppet av . Med hänsyn till utvecklingen inom flygtekniken anserutskottet att starka skäl kan anföras för ett bibehållande av närflygplatseröver huvud taget. Enligt vad utskottet erfarit råder emellertid på kommunalthåll i enighet om att skall avvecklas. I dettasammanhang vill utskottet erinra om vissa av riksdag gjordaställningstaganden i hithörande frågor. Därvid framhölls (SU 1968:183, rskr380) bl. a. att markområden för ytterligare flygplatser i Stockholmsregionenbör reserveras inom ramen för den översiktliga markanvändningsplaneringen inomregionen. Det betonades vidare att den översiktliga markanvändningsplaneringenoch trafikfrågorna var huvuduppgifter för det kommunala samarbetet inomregionen. Dessa frågor ansågs böra behandlas i sammanhang med övrigastadsbyggnadsfrågor. Det ansågs vidare angeläget att utredningsarbetetbeträffande flygplatsfrågor redan från början sker i nära samarbeteoch kontakt med vederbörande departement och myndigheter ävensom medrepresentanter för trafikutövarna. De sålunda angivna formerna för handläggningav flygplatsfrågorna i ansågs lämpliga och riktiga bl.a. med hänsyn till fördelningen av uppgifter mellan stat och kommun. Utskottetvill i sammanhanget också erinra om att flygplatsfrågorna blir aktuella äveninom den fysiska planeringen. Mot bakgrund av det anförda och särskilt med hänsyn tillden opinion i frågan som råder på kommunalt håll, har utskottet ej ansett sigkunna tillstyrka motionerna såvitt gäller flygverksamheten på . Utskottetanser sig ej heller kunna tillstyrka ett generellt ställningstagande tillövriga befintliga närflygplatser. Utskottet förutsätter emellertid attutvecklingen på området av Kungl. Maj:t och närmast berörda myndigheternoggrant följes samt att eventuellt erforderliga åtgärderi anledning häravvidtas. 1. avslår motionen1973:742, 2. avslårmotionerna 1973:755 och 1973:1360. Närvarande: herrar (). (), (), (), (), i Heden (c), (), (), (). Östrand (s). Clarkson (m), i (vpk),i (s), () och i (s). 1. beträffande utrikesterminalen på av herrarLothigius (m) och Clarkson (m) som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 2 som börjar med "Med anledning" och på s. 3 slutarmed "motionen i fråga" bort ha följande lydelse: har till Kungl. Maj .töverlämnat en översiktlig utredning om framtida utbyggnad. För attgranska förslaget tillkallade Kungl. Maj:t särskilda sakkunniga,den s. k. Arlandagruppen 70, förkortat Ag 70, som fann attluftfartsverkets förslag i fråga om stationsbyggnadens utformning kunde läggastill grund för det fortsatta planerings- och projekteringsarbetet. Den framtida utbyggnaden av är ett synnerligenkostnadskrävande projekt och vad det gäller stationsbyggnaden finns oUkautformningsmöjligheter. Det av Ag 70 rekommenderade s. k. fingerhus-alternativetborde och bör vägas mot det s. k. rundahusalternativet. Förespråkare för densenare lösningen hävdar med all rätt att alternativa lösningar tillstationsbyggnadens utformning ej har givits den ingående prövning som ärendetsvikt och betydelse fordrar. promemoria av 1968 angåendehandläggning av statliga byggnadsärenden säger: "Objektets utformning ochkostnader kan vidare påverkas lättare vid en prövning påförslagshandlingsstadiet. Detta stadium bör således väljas för den förnyadedepartementala behandlingen av ärendet när osäkerhet råder om hurbyggnadsprogrammet skall förverkligas eller om förutsättningarna förbyggnadens funktion eller utformning eller när det eljest finns särskilda skälatt anta att den förnyade prövningen kan leda till ändringar avförslaget." Ag 70 har i sitt ställningstagande till terminalensutformning inte kunnat grunda sig på något renodlat alternativ utöverfingerhuslösning. När nu ett beslut fattas om ett för landet så viktigtbyggprojekt är det nödvändigt att erhålla ett ur alla synpunkter korrektunderlag med hkvärdig bakgrund för ställningstagandet. Utan att i och för sigta ställning för rundahusförslaget, som dock är synnerligen intressant på grundav sin flexibilitet och ändamålsenlighet särskilt värdefullt ärrundahusalternativet för dem som lägger stor vikt vid flygpassagerarnasbekvämlighet hävdar utskottet bestämt att ett slutgiltigt beslut omstationsbyggnadens utformning på icke får fattas utan attförslagshandUngar framtages för rundahusalternativet. Kostnaderna förframtagande av förslagshandlingar för rundahusalternativet är obetydliga ijämförelse med de kostnader som ett illa underbyggt val avfingerhus-alternativet kan föra med sig. Utskottet tillstyrker därför motionen 1973:742. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. med bifall till motionen1973:742 som sin mening ger Kungl. Maj;t till känna vad utskottet anfört rörandeutrikesterminalen på m. m., 2. beträffande m. m., av herrar (), (), i Heden (c), (), (), Clarkson(m) och () som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 5 som börjar med "Departementschefen har" och slutarmed "härav vidtas" bort ha följande lydelse: Enligt direktiven bör vidare övervägandena om den framtidaförläggningen av inrikesflyget förutsättningslöst avse olika alternativa lägeninom regionen. Uppmärksamhet bör i sammanhanget ägnas de möjligheter somArlanda erbjuder till en samlokalisering av in- och utrikes-flyget.Utredningsarbetet skall såvitt gäller energiskt inriktas påatt skapa förutsättningar för en snar bortflyttning av flygverksamheten frånplatsen. Riktpunkten uppges under alla förhållanden vara att en bortflyttningskall ske senast under loppet av 1978. En utflyttning från till skulle sommotionärerna framhållit enligt gjorda bedömningar medföra ogynnsamma verkningarför inrikestrafiken på korta och medellånga distanser, eftersom dess Unjenätfrämst bärs upp av resenärer, som i sitt arbete utnyttjar flyget förtidsvinstens skull och därför önskar förflytta sig direkt till tätortenscentrum. Detta skulle i sin tur försvåra den regionalpolitiskt motiveradetaxesättning som planeras för inrikesflyget och som innebär att långa flygresorskall göras väsentligt billigare genom bl. a. kostnadsomfördelning till kortaoch medellånga linjer. För långdistansresorna har mark-transporterna till ochfrån flygplatser som , och mindre betydelse. Det synsdärför bl. a. ur denna synpunkt lämpligt att reservera flygplatser av nämndatyp för långdistansflyget och ge kort- och medeldistansflyget möjlighet attutnyttja de flygplatser som ligger nära befolkningscentra. Ett effektivtinrikesflyg anses i själva verket utgöra en viktig hörnsten i strävandena attåstadkomma en sådan ökad regional differentiering av bl. a. näringsliv ochförvaltningsmässig service som förutsätts i propositionen 1972:111 angåenderegional utveckling m. m. De ekonomiska fördelarna att utnyttja redan befintligaflygplatser framstår för utskottet som beaktansvärda. Beslut om nedläggning avBromma och andra närflygplatser bör därför ej fattas utan att de ekonomiskaförutsättningarna för fortsatt trafik först noggrant har kartlagts. En särskilt betydelsefull fråga i sammanhanget är givetvisflygtrafikens negativa miljöeffekter. Det kan helt naturligt inte accepterasatt människor utsätts för bullerstörningar som menligt påverkar deras miljö.Bullret från de stora flygplanen särskilt i samband med start och landning har också stått i centrum för debatten. Tekniken förändrasemellertid och det anses möjligt att konstruera flygplan medbetydligt lägre bullernivå än . kommer enligt vissabedömningar utvecklingen på området att med säkerhet ha nått sä långt attbullerfrågorna inte utgör något stort problem vid planering av flygplatser.Inom en inte alltför avlägsen framtid torde det sålunda bU möjUgt förinrikesflyget att utan bullerstörningar använda flygplatser lokaliserade intilltätbebyggda områden. Utskottet kan därför i allt väsentligt ansluta sig tillvad motionärerna anfört beträffande de nya möjligheter som s. k. tystakortfältsflygplan öppnar för planeringen av flygplatser . Som framgått av den lämnade redogörelsen för direktiventill utredningen har även luftfartsverket pekat på den möjlighet somutvecklingen av miljövänligare plan kan tänkas innebära för ett bibehållandeav och ansett att frågan bör utredas. Prövning av inrikesflygets förläggning bör enligtdirektiven förutsättningslöst avse olika alternativa lägen. Enligt utskottetsuppfattning måste mot bakgrund av det anförda en sådan prövning också innefattaBromma flygplats. Utskottet vill vidare erinra om att placeringen av enflygplats för inrikesflyget i med hänsyn till Stockholmsbetydelse för landsorten i hög grad är en fråga av betydelse även förbefolkningen utanför . Utskottet tillstyrker därför motionerna 1973:755 och1973:1360 såvitt gäller flygverksamheten på . dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. i anledning av motionerna1973:755 och 1973:1360 i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer att utredningenrörande den fortsatta lokaliseringen av flygverksamheten på flygplatsgenom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att även skyndsamt pröva förutsättningarnaför att behålla med beaktande av möjligheterna att utvecklaflygplan som inte åstadkommer problem från bullersynpunkt. GOTAB 73 3527 S 1973