bet · FW01KU26 · 1973-12-31 00:00:00 — Skulle samråd medinterpellanten av sådant skäl inte kunna äga rum kan talmannen lämphgen istället ta kontakt med någon representant för den partigrupp interpellantentillhör. Med det anförda tillstyrker utskottet motionen 1973:1 862såvitt nu är i fråga och framlägger förslag till ändring i tilläggsbestämmelsen6.1.2. Gemensamma bestämmelser om val inom Förevarande kapitel innehållerbestämmelser som är gemensamma för alla eller flertalet val inom . Innehållet i kapitlet har inte gett anledning till någotsärskilt uttalande från utskottets sida. RO 8 kap. Vissa befattningshavare och organ. Kapitlet innehåller bestämmelser omvissa befattningshavare och organ, knutna till eller utsedda av . Utskottet har inte funnit anledning till något särskiltuttalande rörande de föreslagna bestämmelserna i förevarande kapitel. Bestämmelser om personal och förvaltning. Beträffande innehållet i dettakapitel har utskottet endast funnit anledning att något uppehålla sig vid den i8 § intagna regeln rörande åtal mot fullmäktig i . Enligt 8 § förstastycket skall åtal mot sådan fullmäktig beslutas av finansutskottet. undantag för fullmäktigs handläggning av valutaärenden.Utskottet ansluter sig till de skäl departementschefen anfört till stöd härför.Lagtekniskt har undantagsregeln utformats så att i 8 § sista stycket endaststadgas att kan föreskriva särskilda regler beträffande åtal motfullmäktig i för brott, begånget vid handläggning av fråga som rörin- eller utförsel av valuta. I tilläggsbestämmelse (9.8.1) har en sådanföreskrift intagits. Där stadgas således att från huvudregeln omfinansutskottets åtalsbefogenhet skall undantas brott begånget vid utövningenav beslutanderätt enligt valutalagen. Utskottet har övervägt, ominte denna bestämmelse borde tas in i huvudstadgandet. En konsekvens häravkunde emellertid bli att de särskilda regler som skall gälla för ändring avriksdagsordningen under vissa omständigheter även skulle kunna bli tillämpligapå bestämmelser som innefattas i den nuvarande valutalagen. En sådan effektmåste självfallet undvikas. Utskottet finner det därför lämpligast, attstadgandena behåller den utformning de erhållit i regeringsförslaget. Förslaget till ändring i successionsordningen Utskottet erinrar om vad utskottetanfört i avsnittet Statschefen (s. 29 ff.). Förslaget föranleder inte någotsärskilt uttalande från utskottets sida. Utskottet hänvisar till vad som anförsi propositionen (s. 486). Förslaget till ändring i tryckfrihetsförordningen Förslaget föranleder inte någotsärskilt uttalande från utskottets sida. Utskottet hänvisar till vad som anförsi propositionen (s. 486 f.). A. att beträffande fråganom avslag på propositionen 1973:90 avslår motionen 1973:1885 såvitt nu är i fråga; B. att som sin mening gerKungl, Maj:t till känna vad utskottet anfört om särskilda regler för regeringens handlan de i extraordinära situationer och för beslutsprocessen i samband därmed; C. att dels hos Kungl.Maj:t hemställer om tillsättande av en parlamentarisk utredning rörande möjligheterna att förstärka skyddet i grundlag för de grundläggande fri- och rättigheterna m. m., dels som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört om utredningens uppgifter m. m., dels ock förklarar motionerna 1973:1874 såvitt nu är i fråga, 1973:1876, 1973:1880, 1973:1881 såvitt nu är i fråga, 1973:1883, 1973:1885 såvitt nu är i fråga och 1973:1891 besvarade med vad utskottet i denna del anfört och heni- släUt; D. att dels hos Kungl.Maj:t hemställer om utredning av frågan om rösträtt för invandrare, dels förklarar motionerna 1973:113, 1973:117, 1973:541 och 1973:980 besvarade med vad utskottet i denna del anfört och hemställt; E. att dels uppdrar åttalmanskonferensen att tillsätta en särskild utredning med uppgift att göra en allmän översyn av arbetsformer, dels förklarar motionerna 1973 :4 och 1973:1847 besvarade med vad utskottet i denna del anfört och hemställt; medanledning av propositionen 1973:90 i motsvarande delar 1. beträffandefrågan om statsformen avslår motionerna 1973:1 och 1973:1881, den sistnämndasåvitt nu är i fråga; 2. beträffandefrågan om utformningen av 1 kap. 1 § förslaget till RF awslår motionerna1973:1843, 1973:1845, 1973:1846 såvitt gäller hemställan punkten I, 1973:1864såvitt gäller hemställan punkten A samt 1973:1881 såvitt gäller hemställanpunkten 1; 3. beträffandefrågan om utfortnitingen av 1 kap. 3 § (2 i propositionen) förslaget till RFavslår motionen 1973:1846 såvitt gäller hemställan punkten 2; 4. beträffandefrågan om utformningen av 1 kap. 6 § (5 § i propositionen) förslaget till RF,m. m. avslår motionen 1973:1892; 5. beträffandefrågan om utformningen av 1 kap. 7 (6 § i propositionen) förslaget till RFavslår motionen 1973:1874 såvitt nu är i fråga; 6. beträffandefrågan om utformningen av 1 kap. 8 § (i propositionen) förslaget till RFavslår motionen 1973:1866; 7. beträffandefrågan om kollektivanslutning till politiska partier avslår motionerna 1973:3,1973:376, 1973:540 och 1973:543; 8. beträffandefrågan om antalet riksdagsledamöter avslår motionerna 1973:1858 och 1973:1874,den sistnämnda såvitt nu är i fråga; 9. beträffandefrågan om utlandssvenskars rösträtt avslår motionerna 1973:1787 och 1973:1874,den sistnämnda såvitt nu är i fråga; 10. beträffandefrågan om spärregler mot småpartier avslår motionerna 1973:62, 1973:963 och1973:1881 såvitt gäller hemställan punkten 5; 11. beträffandefrågan om tidpunkten för nyvald riksdags samlande avslår motionen 1973:1786; 12. beträffandefrågan om prövning av valbesvär avslår motionen 1973:1889; 13. beträffandefrågan om antalet ledamöter och platsfördelningen i utskott avslår motionen1973:1881 såvitt gäller hemställan punkten 6; 14. beträffande fråganom riksdagsledamots skiljande från uppdraget avslår motionen 1973:1848; 15. beträffandefrågan om beslutande folkomröstning i samband med vilande förslag tillgrundlagsändring avslår motionerna 1973:1874 och 1973:1878, båda såvitt nu är ifråga; 16. beträffandefrågan om utformningen av 5 kap. 1 § förslaget till RF avslår motionerna 1973:1842 och 1973:1874,den sistnämnda såvitt nu är i fråga; 17. beträffandefrågan om statschefens medverkan vid vissa statsakter avslår motionen 1973:1874såvitt nu är i fråga; 18. beträffandefrågan om utseende av tillfällig riksföreståndare avslår motionen 1973:1874såvitt nu är i fråga; 19. beträffandefrågan om konungens och riksföreståndares immunitet avslår motionen 1973:1881såvitt gäller hemställan punkten 8; 20. beträffandefrågan om särskild konselj i samband med statschefsbyte avslår motionen1973:1874 såvitt nu är i fråga; 21. beträffandefrågan om utseende av statsminister avslår motionen 1973:1863; 22. beträffandefrågan om behörighetskrav för statsråd avslår motionen 1973:1856; 23. beträffandefrågan om omröstningsregler för regeringen avslår motionerna 1973:1850 såvittgäller hemställan punkten 1 och 1973:1874 såvitt nu är i fråga; 24. beträffandefrågan om statsråds möjlighet att vägra underteckna protokoll eller expeditionavslår motionen 1973:1850 såvitt gäller hemstäUan punkten 2; 25. beträffandefrågan om utformningen av 8 kap. 4 § förslaget till RF avslår motionen1973:1864 såvitt gäller hemställan punkten B; 26. beträffandefrågan om delegering av viss beslutanderätt rörande indirekta skatter avslårmotionerna 1973:1874 såvitt nu är i fråga, 1973:1881 såvitt gäller hemställanpunkterna 10 och 12 samt 1973:1882; 27. beträffandefrågan om uttalande om skattefullmakter avslår motionen 1973:1879; 28. beträffandefrågan om föreskrifter rörande tystnadsplikt avslår motionen 1973:1851; 29. beträffandefrågan om lagrådet och dess granskning avslår morionerna 1973:1874 och1973:1878, båda såvitt nu är i fråga; 30. beträffandefrågan om godkännande av varje för riket bindande internationellöverenskommelse avslår motionen 1973:1881 såvitt gäller hemställan punkten 13; 31. beträffande fråganom godkännande av internationell överenskotnmelse av större viktavslår motionen 1973:1872; 32. beträffandefrågan om befogenhetsöverlåtelse till icke svenskt organ avslår motionen1973:1881 såvitt gäller hemställan punkten 14; 33. beträffandefrågan om formerna för beslut om visst slags befogenhetsöverlåtelse till ickesvenskt organ avslår motionen 1973:1839; 34. beträffandefrågan om närmare angivande i grundlag av domstolsorganisationen avslårmotionen 1973:1874 såvitt nu är i fråga; 35. beträffandefrågan om kravet på ordinarie domare i domstol avslår motionen 1973:1874 såvittnu är i fråga; 36. beträffandefrågan om rätt till domstolsprövning i vissa fall avslår motionen 1973:1874såvitt nu är i fråga; 37. beträffande fråganom vite avslår motionen 1973:1874 såvitt nu är i fråga; 38. beträffandefrågan om uppräkningen av de under regeringen lydande offentliga myndigheternaavslår motionen 1973:1874 såvitt nu är i fråga; 39. beträffandefrågan om utformningen av 11 kap. 7 § i förslaget till RF ci\s\år motionen I 973:1 874 såvitt nu är i fråga; 40. beträffandefrågan om befordringsgrunder vid tillsättande av statlig tjänst avslårmotionen 1973:1874 såvitt nu är i fråga; 41. beträffandefrågan om permutationsrätten avslår motionen 1973:1874 såvitt nu är i fråga; 42. beträffandefrågan om statsråds straffrättsliga ansvar avslår motionen 1973 :1874 såvitt nuär i fråga; 43. beträffandefrågan om benämningen av revisorer dvsyår motionen 1973:1877; 44. beträffandefrågan om tiden för lagtima början avslår motionen 1973:1852; 45. beträffandefrågan om öppnande avslår motionen 1973:542; 46. beträffandefrågan om viss generell begränsning av taletiden i kammaren avslår motionen1973:1893; 47. beträffandefrågan om debatt vid tidsbegränsning av kamrnardebatt avslår motionen 1973:1860såvitt nu är i fråga; 48. beträffandefrågan om viss utsträckt minimitalctid för statsråd och företrädare för partigrupp avslår motionen 1973:1860såvitt nu är i fråga; 49. beträffandefrågan om taletid för icke förhandsanmäld talare avslår motionerna 1973:1860 såvitt nu är i fråga och 1973:1881 såvitt gäller hemställan punkten 16; 50. beträffandefrågan om begränsning av riksdagsledatyiots taletid i särskilt anordnad debattavslår motionen 1973:1881 såvitt gäller hemställan punkten 17; 51. beträffandefrågan om intagande i kammarens protokoll av visst skriftligt material avslårmotionen 1973:2; 52. beträffandefrågan om särskild prövning av vid propositionsavlämnande efterfastställd tid avslår motionerna 1973:1874 och 1973:1878, båda såvitt nu är ifråga; 53. beträffandefrågan om talmanskonferensens rätt att tillsätta utredningar avslår motionen1973:1849; 54. beträffandefrågan om förlängniig av vissa motionstider avslår motionerna 1973:1862 såvittgäller hemställan punkten B och 1973:1887; 55. beträffandefrågan om utskottssammanträde under kammarplenum avslår motionen 1973:1888; 56. beträffandefrågan om offentliga utfrågningar i utskott av.slår motionerna 1973:238,1973:1841 och 1973:1874, den sistnämnda såvitt nu är i fråga; 57. beträffandefrågan om omröstningsreglerna i avslår motionen 1973:1867; 58. beträffandefrågan om beslut om interpellation får fratnställas avslår motionen 1973:1886; 59. beträffandefrågan om debatt med anledning av meddelande om att svar på interpellationuteblir eller anstår avslår motionen 1973:1862 såvitt gäller hemställan punktenD; 60. beträffandefrågan när regeringsjbrmen och riksdagsordningen skall börja tillämpas avslårmotionen 1973:1857; samt 61. beträffandefrågan om kvinnlig tronföljd avslår motionen 1973:1873; medanledning av propositionen 1973:90 och motionerna 1973:1875beträffande utformningen av I kap. 6 (5 § i propositionen) förslaget till RF; 1973:1846såvitt gäller hemställan punkten 3 beträffande frågan om ställföreträdare förstatsministern; 1973:1860såvitt gäller frågan om ett tredje genmäle; 1973:1874och 1973:1878, båda såvitt gäller frågan om propositionstiderna; 1973:1878såvilt gäller hemställan punkten 10 beträffande frågan om förlängning avmotionstiden i samband med proposition med redovisning av viss plan; 1973:1862såvitt gäller hemställan punkten A beträffande frågan om förlängning avmotionstiden i samhand med längre uppehåll i riksdagsarbetet; samt 1973:1862siivitt gäller hemställan punkten E beträffande frågan om visst samråd medinterpellant; såsom vilande för vidare grundlagsenlig behandling antarde i bilaga I intagna grundlagsförslagen; 1973:977beträffande viss fråga rörande rösträtt för utlandssvenskar; I973:978 beträffande vissa debattregler; 1973:1844 beträffande entledigande av statsråd; 1973:1859beträffande anmälan av vilande grundlagsbeslut; 1973:1862 såvittgäller hemställan punkten C beträffande utskottsledamots reservationsrätt; samt 1973:1865heträffandc förtydliganden rörande det delegeringsbara normgivningsområdet ochregeringens restkompetens; besvarademed vad utskottet i det föregående anfört och hemställt; 1, beträffandefrågan om utredning om ny grundlag, m. rn. avslår motionen 1973:1885 såvitt denej behandlats i det föregående; 2, beträffandefrågan om utredning med uppgift att utarbeta olika modeller för övergång tillskilda valdagar för riksdagsval och kommunval avslår motionen 1973:1861; 3, beträffandefrågan om utredning rörande övergång till vårval avslår motionen 1973:1878såvitt gäller hemställan punkten I 2; 4, beträffandefrågan om utredning rörande kvinnlig tronföljd avslår motionen 1973:1878såvitt gäller hemställan punkten 13; 5, beträffandefrågan om utredning om inrättande av nämnd med uppgift att utse innehavare avhögre domartjänster avslår motionen 1973:1884; samt 6, beträffandefrågan om utredning rörande viss begränsning av motionsrätten m. m. avslårmotionen 1973:95; beträffandeden i propositionen 1973:90 upptagna frågan om utredning om valkretsindelningen och personmomentet valsättet dels som sin mening gerKungl, Maj:t till känna vad utskottet i denna del anfört, dels förklarar motionerna 1973:1 15, 1973:367 och 1973:1890 därmed besvarade. Närvarande: herrar i (s), iLuttra (c). (), (), herrar (). (), (), (), i (s), (), iMalmö (m), i (s), Fiskesjö (c), () och Wictorsson (s). Under delar av ärendets behandling har, i stället för ovanangivna ledamöter och suppleanter, från respektive partigrupp inträtt herrarNelander (fp), i (c), i (s). iÄkersberga (fp), Schött (m), i (s), i (s) ochWijkman (m). Reservationer och särskilda yttranden Beträffandeförfattningsarbetet i dess helhet Särskiltyttrande av herrar () och i (m): Den andra etappen av det snart20-åriga arbetet på en författningsrevision är nu genom utskottets tillstyrkanav prop. 1973:90 på väg att slutföras. En kort sammanfattning av den första etappens resultat,grundlagsändringarna , kan därför vara motiverad. Dessaändringar innebar att en enkammarriksdag infördes, bestående av 350 ledamöter,vilka skulle utses genom direkta val för en period av 3 år.Rikspropor-tionalitet infördes, varigenom varje röst vid sammanräkningen fårlika värde, med undantag för de som avges för partier under spärrarna.Parlamentarismen inskrevs i författningen bl. a. genom institutet misstroendeförklaring. Den andra etappen, den nu avslutade, utgör till betydandedelar en lagteknisk sammanfattning av gällande konstitutionell praxis. Parlamentarismenbefästs ytterligare, och medverkar direkt vid regeringsbildningen.Regeringen måste ha förtroende eller tolereras av riksdagsmajoriteten.Riksdagen får makten över lagstiftningen, I fråga om finansmakten kan beslut omvissa indirekta skatter delegeras men endast inom . Han till-och avsätter statsråd samt blir i realiteten denbestämmande i regeringen. Då regeringsform antogs skedde detta efter detatt den tidens konstitutionsutskott behandlat ärendet under endast 3 veckor.Utskottet konstaterade, att rikets självständighet och inre lugn hotades ävenyttre fiende och "hastade" därför till sitt mål. Trots att arbetetmed nya grundlagar pågått imder en så mycket längre lid, finnsanledning att kritisera att reformen i sin andra del skall genomföras underforcering. Ursprungligen var avsikten att först riksdagsordningen skuljeöverarbetas och sedan regeringsformen. Men beslöts att bådadessa grundlagar skulle ersättas av nya vid ett och samma tillfälle. Detta föranledde en skyndsamhet som enligt vår mening icke var Följden blev också att grundlagberedningensbetänkande såsom påpekades i ett särskilt yttrande (GLB s, 335) kom att uppvisaåtskilliga brister. Det historiska perspektivet saknades liksom mera ingåenderedogörelser för den konstitutionella praxis som utvecklats. Ingen analys gjordes av de grundläggande problem, somsammanhänger med konstruktionen av en ny författning på folksuveränitetens istället för på maktdelningens grund. Ej heller gjordes någon samlad värderingav förslagets totala effekter för statsskicket. Dessa och andra brister påtalades under remissbehandlingenav flera instanser, bl, a, av sådana med hög juridisk auktoritet. Deanmärkningar som därvid framkom, hade sådan valör, att företrädare för moderatasamlingspartiet påyrkade att grundlagberedningens förslag borde bli föremål föröversyn. Dessa synpunkter vann emellertid icke gehör, vilket måste framkallavissa farhågor för grundlagsverkets framtid. Trots detta har vi emellertid ickevelat motsätta oss att författningsfrågan nu behandlas av . Men vifinner det belysande att åtskilliga väsentliga frågor, framför allt demedborgerliga fri- och rättigheterna samt ökade möjligheter till personval, avutskottet nu föreslås bli föremål för nya utredningar. Departementschefen uttalar att det är angeläget att enförfattnings-reform kan genomföras med bred anslutning i grundläggande frågor.Vi instämmer i detta uttalande. En grundlagsrevision mäste tillkomma underbetydande enighet om huvudprinciperna. Sådan enighet förelåg mellan dedemokratiska partierna om direktiven för grundlagberedningen. Under arbetetsgång inom beredningen och inom utskottet har denna enighet i mångt och myckelkunnat upprätthållas, och utskottet redovisar principerna härför på s, 16 ochföljande. Lika naturligt som att en sådan enighet eftersträvas avalla ansvarskän-nande meningsriktningar, lika naturligt är att i viktiga frågorunder ett så omfattande arbete meningsmotsättningar uppstår och kvarbliver. Dereservationer och särskilda yttranden som fogats till betänkandet bestyrkerdetta. Frågan om tryggandet av de medborgerliga fri- och rättigheterna och isamband därmed skyddet för en minoritet har varit ett av de viktigaste av dessaspörsmål. Det dåvarande framförde önskemål om ettförstärkt grundlagsskydd för vissa fundamentala principer för det nuvarandesamhället. Dessa önskemål upprepades , Det är naturligt att moderatasamlingspartiet, det dåvarande efterföljare, har känt det i höggrad angeläget att verka för detta arbetes fortsättande. Med hänsyn till denöverenskommelse som träffats inom utskottet och vilken utförligt redovisas,avstår vi från att här närmare utveckla dessa synpunkter, I fråga om statschefens ställning noterar vi medtillfredsställelse atl föredragande departementschefen i propositionen uttalarpå s, 172 att "konungadömets bevarande är en given utgångspunkt vidutformningen av en ny förfallning, om löifattningen skall få önskvärt stöd iriksdagen och folkopinionen". Vi instämmer i detta men konstaterar attutskottet icke insett vikten av monarkin som en samlande symbol för I sådant fall hade i motionen 1973:1874 framfördasynpunkter i denna del bort beaktas, och vi hänvisar till reservation nr 16. Propositionens förslag utgör i fråga om statschefen enligtvår mening en förbättring i förhållande till grundlagberedningens förslag, mensättet att avskära monarken från viktigare statshandlingar kan icke av ossgodtagas. 1 detta sammanhang vill vi erinra om den av oss i motionen1973:1873 framförda reservationen av innehåll att kvinnlig tronföljd skulleinföras. Ett lika berättigande av man eller kvinna bör på sätt som skett iflertalet monarkier i komma till stånd. Bland de viktigare av de reservationer, vid vars tillkomstvi medverkat, är för.slaget om under viss förutsättning beslutandefolkomröstning vid grundlagsändring (reservation nr 15). När all offentlig maktförutsätts utgå från folket bör författningen ge någon möjlighet för folkviljanatt direkt och avgörande komma till uttryck. Naturligt är att det bör ske vidbetydande ändringar i konstitutionen. 1 övrigt präglas våra reservationer av ensträvan att stärka rättssäkerheten och att tillförsäkra detinflytande som bör tillkomma folkrepresentationen i en folkstyrelse. 1 detförra fallet har vi framfört olika yrkanden, bl. a. om lagrådsgranskningen,instansordningen och systemet med ordinarie domare i domstolar. Vi har ävenförordat permutationsrättens införande i grundlag. 1 det senare avseendet har vi påyrkat nedskärning avantalet riksdagsledamöter och inte, som blir fallet, en ökning av ledamotsantalettill följd av det ersättarsystem som införs. Vårt yrkande har syftat till attbereda bättre arbetsförhållanden. Vi har även velat ha klara regler ifråga om beslutsfattandet i regeringen för att skall kunna fastläggadet konstitutionella ansvaret. I fråga om riksdagsordningen påyrkar vi attmöjlighet till offentliga utskottsförhör tillskapas. motsätter vi ossbestämt att avgörandet i fråga om vissa skatter skall kunna delegeras tillfinans- och skatteutskotten. I likhet med grundlagberedningen samt utskottet anser viatt lagstiftningsingripanden beträffande partierna och deras verksamhet börundvikas. Dock nödgas vi anmäla ett undantag från denna princip. Vikten av attvarje medborgare genom egen ansökan inträder i politiskt parti synes oss varaså stor att, när rättelse på annan väg ej synes kunna ske, förbud mot kollektivanslutning bör stadgas i grundlag. Avslutningsvis vill vi något uppehålla oss vid ärendetsbehandling vid årets riksdag. Propositionen avlämnades så sent som den 28 marsoch då endast i ett mycket begränsat antal tryckta exemplar, vilket bl. a, fickden beklagliga konsekvensen att opinionens reaktion beträffande författningsförslagetförsenades. Först efter påskuppehållet kunde den egentligautskottsbehandlingen ta sin bönan. På grund av den korta tid som därefter ståtttill buds för utskottets beredning har tillfälle inte getts till analyser avbl, a. de många rättsliga spörsmål förslaget inrymmer. Dessa förhållanden ärotillfredsställande, grundlagar kom att gälla än vadderas upphovsmän kunde föreställa sig. Innehållet i dem har visserligen ändrats 7 Riicsdagcii 1973. liksom konstitutionen praxis, men ramen kvarstår. Det ärsvårt att tro, att de grundlagar som föreslås kommer att få samma historiskaräckvidd. Icke minst den hektiska takten i samhällsförändringar och utvecklinggör detta föga troligt. Lagreglernas livskraft är dock främst beroende påfolkstyrelsens förmåga att ge ett levande innehåll åt och en rättvis uttolkningav lagstiftarnas intentioner. Ansvaret åvilar i främsta hand våra partier ochförtroendemännen inom riksdag, kommuner och landsting. Det åvilar också riketsalla myndigheter, vars traditionella uppgift är att styrka rätt och sanningsamt hindra vrångvisa och orätt. Men i sista hand är ansvaret medborgarnas. Detär för deras bästa konstitutionen skrives. Beträffande beskrivningen av författningsutvecklingen Särskilt yttrande av (): Utskottet har inte kunnat enas omen egen skildring av författningsutvecklingen . I inledningentill betänkandet (s. 14) har man i stället refererat propositionensbeskrivning. Den är, enligt min mening, ofullständig och missvisande. Man påstår att författningsdebatten efter demokratins ochparlamentarismens genombrott kan "sägas i stort sett ha lämnat frågornaom de bärande principerna för statsskicket. Den har i stället successivt kommitatt inriktas på demokratins verksamhetsformer." Därefter skildrar propositionenförfattningsutredningen, förhandlingarna mellan partierna, grundlagberedningensarbete och enkammarreformen. Jag anser det i stället uppenbart att striden omenkammarsystem och valsätt handlade om fundamentalaprinciper för vår demokrati och därmed hade klart ideologisk prägel. Debattengällde först och främst om väljaren skulle vara suverän på valdagen.