bet · FW01FöU16 · 1973-12-31 00:00:00 — Utskottet anser att den genom motionen1973:897 aktualiserade frågan om kostnadsansvaret måste prövas i sittsammanhang och förordar, liksom departementschefen, att den fortsattaplaneringen tUls vidare sker från förutsättningen om ett i förhållande tillnuläget oförändrat kostnadsansvar. Motionen bör därför inte bifallas. Priskompensation för det militära försvaret ochcivilförsvaret I propositionen 1973:1 bilaga 6 hardepartementschefen, som förut nämnts, uttalat att vid planeringen för detmilitära försvarets och civilförsvarets utveckling bör förutsättas attkompensation för pris- och löneförändringar kommer att ske enligt nettoprisindex. I motionen 1973:635 av . (fp, c) har i denna del hemställts att beslutar uppdra åtKungl. Maj:t att lägga fram förslag om en ny priskompensation i stället för nutUlämpat nettoprisindex. TUl stöd för yrkandet uttalar motionärerna attnuvarande priskompensationssystem inte täcker den faktiska prisutvecklingeninom försvarsområdet och inte möjliggör en rationeU planering med tillräcklighandlmgsfrihet för framtiden. Enligt deras mening bör man utarbeta ettnytt system som kan utgöra en säker grundval för myndigheternas planering. I motionen 1973:1125 av () finns beträffandepriskompensationen ett yrkande som i huvudsak avser att hos Kungl.Maj:t hemställer om tillsättande av en snabbutredning beträffande pris-ochlönekompensationssystemet för försvaret i enlighet med i motionen angivnariktlinjer. Motionären anser det vara uppenbart attpriskompensationssystemet i dess nuvarande utformning inte möjliggör enrationeU planering med tUlräcklig handlingsfrihet för framtiden. Eftersomregeringen inte har tagit några egna initiativ på detta område bör riksdagenenligt hans mening hemställa om en särskUd snabbutredning för att man skall fåett bättre system. Uppgiften bör vara att undvika de väsentliga svagheterna idet gamla tiUs tUlämpade försvarsindexsystemet mensamtidigt finna ett system som kan utgöra en säkrare grundval för Motionären framhåller attansvaret för bedömningen av en antagen pris- och löneutveckling bör falla påregeringen och inte på berörda myndigheter. Motionen 1973:1663 av m. fl. (m) tar i dennadel upp ett yrkande att full ersättning skaU utgå för inträffadekostnadsstegringar så att den mUitära planeringen kan utgå från ett fastpenningvärde. Motionärerna föreslår att regeringen skall utreda lämpligmetod för priskompensationen. I motionen 1973:1666 av () hemställs bl. a.att skaU begära förslag av regeringen om ett bättre priskompensationssystem.Förslaget bör enligt motionären lämnas tUl innevarande års höstriksdag. Prisregleringen avförsvarsutgifterna grundades under budgetåren 1959/60-1968/69 på ett särskUtförsvarsindex (fr. o. m. /68 efter viss ändring benämntprisregleringstal för försvaret). Enligt beslut utnyttjades underbudgetåren 1969/70-1971/72 i stället nettoprisindex (NPI) för prisregleringen.För att det ekonomiska innehållet försvarsbeslut inte skulleförändras medgavs att reservationsmedel fick utnyttjas till ett sammanlagtbelopp av 470 milj. kr. för de tre aktuella budgetåren (de s. k.avlösningsmedlen). Enligt försvarsbeslut förutsätts prisregleringenav utgifterna för det militära försvaret och civUförsvaret fortsättningsvis skemed hjälp av nettoprisindex. Den starka stegringen av priser och löner inomförsvarssektorn har inte motsvarats av en Uka snabbutveckling av nettoprisindex. Eftersom det inte finns någon motsvarighet tUl"avlösningsmedlen" måste skillnaden mötas med omplanering. Betydandeomplaneringar har skett under är 1972. I perspektivplan för det miUtära försvaret 1972-1987 (ÖB71) ingick ett förslag av överbefälhavaren till ny metod för reglering avprisstegringar. Förslaget innebär sammanfattningsvis att - medel toranskaffning och underhåll av materiel samt för forskning kompenseras enligt ettsärskilt materiellndex - medel föranskaffning av anläggningar kompenseras enligt konsumentprisindex - löner tillanställd personal kompenseras enligt träffade avtal - värnpliktsförmånerkompen.seras enligt statsmakternas beslut - övrigverksamhet kompenseras enligt konsumentprisindex. I sitt yttrande till Kungl. Maj:töver myndigheternas anslagsframställningar för /74 framhöllöverbefälhavaren att pris- och lönekompensationen för krigsmakten har blivit enhuvudfråga som snabbt måste fmna sin lösning. Med rådande system måste en stordel av det ekonomiska planeringsutrymmet reserveras i form av"priskilar" för att täcka skillnaden mellan nettoprisindex och denverkliga prisutvecklingen. Svårigheterna att rätt bedöma storleken avpriskilen skapar enligt överbefälhavaren så stora osäkerheter i planeringen ochrisker för felaktiga beslut att syftet med planeringen tUl stor del gåttförlorad. Prisregleringssystemet med nettoprisindex leder till attden inriktning som uttalas försvarsbeslut inte kan följas. I programplanen för det mUitära försvaret 1973/74-1977/78uttalar överbefälhavaren sammanfattningsvis bl. a. att prisregleringssystemethar en avgörande inverkan på möjligheterna att genomföra 1972 årsförsvarsbeslut samt att nuvarande prisregleringssystem, grundat pånettoprisindex, leder till en successivt minskande köpkraft somosäkerheten beträffande framtida prisutveckling leder tUl att programplanernaskaraktär av konkreta handlingsprogram går förlorad. uttalar i programplanen förcivilförsvarets utveckling /741977/78 bekymmer angående den kompensationför pris- och löneökningar som förväntas att nettoprisindex kommer att medge. Systemet för priskompensation berörs vidare i försvaretsrationalise-ringsplan 1973 (del 1, s. 3 och 4). Utskottet har på oUka sätt informerat sig ipriskompensationsfrågan. I ett system med ärliga utgiftsramar och med bestämdinriktning av planeringen har sättet för beräkning av kompensation för ändradelöner och priser stor betydelse. I den män kompensationen sker med vissautomatik får effekterna i fråga om tUlgäng på medel betydelse i främst tvåavseenden. Dels måste statsmakterna beakta i vad mån kompensationen gerönskvärd stadga i långsiktsplaneringen, dels finns det anledning att jämföraeffekterna med närmast motsvarande förändringar av medelstillgången inom andrasamhällssektorer. Värdet av en långsUctig försvarsplanering är fastslagetsedan länge. I försvarets nya planeringssystem läggs ökad vikt vidlångsiktigheten. Planeringen på medellång sikt redovisas i femårigaprogramplaner som "rullas" (det första budgetåret i planenutgår och ett nytt femte budgetår läggs in i planen). Programplanerna skaU bl.a. vara beslutsunderlag från myndigheterna till ledning för statsmakternasårliga budgetprövning. Planeringsarbetet skall alltså åstadkomma ett förvaltningsmässigtgenomarbetat handlingsprogram för som underlag för årsvisdetaljplanering, budgetering och genomförande. Därvid redovisas ävenkonsekvenser av olika åtgärder . Övergången från prisregleringstal till nettoprisindex förberäkning av kompensationen för pris- och löneförändringar skedde i syfte attfä en metod som mera anslöt tUl närmast motsvarande beräkningar för andrasamhällssektorer. En annan fördel med nuvarande metod är att nettoprisindex ärlätt att tillämpa. Den av överbefälhavaren skisserade metoden för ett blandatindex skulle i detta avseende vara sämre. En betydelsefull faktor vid bedömningen avpriskompensationsfrågan är i vad mån systemet tar hänsyn tillproduktionsfaktorernas produktivitet och därmed ger de planerandemyndigheterna anledning att ompröva sammansättningen av de produktionsfaktorersom utnyttjas för verksamheten. Vid beräkningen av försvarsindex togs hänsyntill den produktivi- tetsförbättring som skedde vid de militära verkstädernaför materiel-underhåll. Detta gjordes pä det sättet att lönestegringarna vid sädanaverkstäder reducerades innan de uttrycktes iförsvarsindex. Övergången 1967 från försvarsindex till prisregleringstal bestodi att statsmakterna beslöt att alla lönestegringar för försvarsan-ställdaskulle reduceras innan de uttrycktes i index. Övergången till att beräkna kompensationen för alla pris-och löneförändringar med hjälp av nettoprisindex innebar ett ytterUgare steg ifråga om incitament för myndigheterna att rationaUsera verksamheten. Nettoprisindexär ett omräknat konsumentprisindex, där priserna har minskats med värdet avindirekta skatter och ökats med värdet av offentliga subventioner. Medutnyttjande av nettoprisindex kompenseras försvarssektorn alltså förförändringar i den allmänna prisnivån. De problem angående priskompensationensom har anmälts av myndigheterna hänger främst samman med att löneutvecklingeninom försvarssektorn och prisutvecklingen på kvalificerad försvarsmateriel harvarit större än utvecklingen av den aUmänna prisnivån. Mot den angivna bakgrunden är enligt utskottets meningkärnfrågan hur starkt incitament till rationaliseringar som lämpligen börfinnas inbyggt i priskompensationssystemet. Ett annat problem sammanhänger med svårigheterna att,främst i fråga om materielanskaffning, klarlägga den egentliga prisutvecklingenoch rensa den från sådana kostnadsstegringar som orsakas av kvalitativaförändringar. Även om de senaste årens utveckling kan sägas tyda på attstyrkan i rationaliseringskravet f. n. skapar svårigheter, saknas enUgtutskottets mening tillräcklig kännedom om de långsiktiga effekterna avnuvarande system. Regeringen bör ägna skärpt uppmärksamhet åt denna fråga ochredovisa för vilka effekter av positiv och negativ art som kankonstateras. Särskild vikt bör läggas vid att jämföra utvecklingen av deförsvarsanställdas löner och av värnpliktsförmånerna med kompensationen enligtnettoprisindex och med de rationaUseringar som ter sig möjliga att genomföra. Av det anförda framgår att priskompensationssystemet enUgtutskottets mening inte bör omprövas förrän ytterligare underlag föreligger omde långsiktiga effekterna. Motionsyrkandena bör aUtsä inte bifaUas. A.beträffande säkerhets- och försvarspolitiken 1. att avslår motionen 1973:1125 såvitt avser anhållan om vissinformation, 2. att riksdagengodkänner de riktlinjer som departementschefen har angett. B. beträffande det militära försvaretsinrU 1. att riksdagenavslår motionen 1973:1115, 2. att ifråga om rörlig kredit för investeringar i rationaliseringssyfte med anledningav motionerna 1973:1121, 1973:1663 och 1973:1666, sistnämnda båda motioner idenna del, som sin mening ger Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottet har anfört, 3. att riksdagenmed bifall tUl Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionerna 1973:1125,1973:1663 och 1973:1666 i denna del godkänner de riktlinjer för det mUitära försvaretsfortsatta inriktning som departementschefen har angett, C. beträffandecivilförsvarets inrUctning 1. att riksdagenavslår motionen 1973:897, 2. att riksdagenmed bifall tUl Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1973:1125 idenna del godkänner de riktlinjer för civilförsvarets fortsatta inriktning somdepartementschefen har angett, D. att riksdagen beträffandepriskompensation för det mUitära försvaret och civilförsvaret avslår motionerna 1973:635, 1973:1125, 1973:1663 och 1973:1666 i denna del. Ramberäkningar för /74 ni. 1 propositionen 1973:1 bilaga 6 (s.3550) har Kungl. 1. för budgetåret1973/74 fastställa utgiftsramen för det militära försvaret tUl 7 381 945 000kr. och för civilförsvaret tUl , 2. bemyndigaKungl. Maj:t att vid behov medge överskridande av civilförsvarets utgiftsramför /74 med ett belopp av högst . för att fullföljagjorda åtaganden beträffande bidrag till skyddsrumsbyggande m. m., 3. bemyndigaKungl. Maj:t att justera utgiftsramarna för det mUitära försvaret ochcivilförsvaret för /74 på grund av över- eller underutnyttjandeav utgiftsramarna för /73, 4. bemyndigaKungl. Maj:t att i enlighet med vad departementschefen har anfört /74 medge överskridande av utgiftsramarna för det militäraförsvaret och civilförsvaret om det behövs av beredskaps- eller konjunkturskäl, 5. godkänna vaddepartementschefen har förordat beträffande förmåner åt värnpliktiga, 6. antaga det vidpropositionen 1973:1 bilaga 6 fogade förslaget till lag om ändring ifamiljebidragsförordningen (1946:99), 7. medge att detsenast för /68 anvisade investeringsanslaget Markförvärv förnya förläggnings- och övningsområden för och Sveaingenjörregemente disponeras även under /74. 1 detta sammanhang behandlar utskottet följandemotionsyrkanden. Beträffande det militära försvaret behandlar utskottetdels motionen 1973:635 av m.fl. (fp, c) såvitt avserhemställan att beslutar att uppdra åt Kungl. 1. att, om det avsysselsättningsskäl visar sig nödvändigt, på tilläggsstat framlägga förslag omytterligare medel för materielbeställningar utan återbetalningsskyldighetintill ett belopp av 100 milj. 2. att under ettär inskränka repetitionsutbildningen, medförande en besparing pä ca 80 milj.kr. 3. att inbesparadeca 80 milj. kr. används för nödvändig materielanskaffning, dels motionen 1973:1125 av () såvitt avserhemställan att för /74 fastställer utgiftsramen fördet militära försvaret till 7 482 milj, kr,, innebärande ett med 100 milj, kr.förhöjt belopp i jämförelse med regeringens förslag, dels motionen 1973:1663 av m.fl. (m) såvittavser hemställan att måtte besluta att för /74fastställa utgift.sramen för det militära försvaret till 7 578 milj.kr.. innebärande en ökning av basbeloppet med 206 milj. dels motionen 1973:1666 av () såvitt avserhemställan att måtte besluta att för /74 fastställautgiftsramen för det militära försvaret till 7 482 milj. kr., innebärande enökning av basbeloppet med 100 milj, kr. Beträffande civilförsvaret behandlar utskottet dels motionen 1973 :1 124 av m. fl. (m, c)i vilken har hemställts att beslutar fastställa utgiftsramen förcivilförsvaret till 1 28,2 milj. kr. för budgetåret 1 973/74, dels motionen 1973:1 125 av () såvitt avserhemställan att för /74 fastställer utgiftsramen förcivilförsvaret till 150 milj. kr,, innebärande ett i jämförelse medregeringens förslag med 13 milj. kr. dels motionen 1973:1666 av () såvitt avserhemställan att måtte besluta att för civilförsvaret fastställa enutgiftsram om 141 milj. kr., innebärande en ökning i jämförelse med regeringensförslag om 4 milj. kr. 1 fråga om förbättradevärnpliktsförmåner behandlar utskottet motionen 1973 :638 av m.fl, (c) i vilken har hemställts att måtte besluta att helt friahemresor för värnpliktiga införes fr, o. m. . Utskottet Ramberäkningar m. m. De av Kungl, Maj:t föreslagnautgiftsramarna för /74 har beräknats med utgångspunkt ibasbeloppen för innevarande budgetår. Med justeringar enligt principerna förramberäkning har för det militära försvaret räknats fram ett slutligt basbeloppför /74 i prisläge om 6 903 590 000 kr.Utgiftsramen i medelkostnadsläge för budgetåret beräknas tUl 7 . (beräknat utfaU ), I motionerna 1973:1125 och 1973:1666 av ()föreslås att utgiftsramen för det militära försvaret /74 skallbestämmas till ett belopp som överstiger regeringens förslag med 100 milj, kr.Som motiv framhålls angelägenheten av de åtgärder inom olika program m. m. somutskottet i tabellform (s. 2223) har redovisat vid behandlingen i detföregående av samma motioner i de delar motionerna avser det militära försvaretsutveckling . 1 motionen 1973:1663 av m.fl. (m) föreslås attutgiftsramen för nästa budgetår skall ökas med 206 milj, kr, i förhållande tillregeringens förslag. Fördelningen av detta belopp på olika föreslagna åtgärderhar, liksom beträffande motionerna 1973:1 125 och 1973:1666, i det föregåenderedovisats i tabellform. Utskottethar inte något att erinra mot vad departementschefen har anfört angående ramberäkning m. m, för det militäraförsvaret. Vid behandlingen i det foregående av motionerna 1973:1125, 1973:1663och 1973:1666 har utskottet avstyrkt att planeringsramen för programplaneperiodenbestäms med beaktande av de organisatoriska förändringar m. m. som föresläs imotionerna. Utgiftsramen för nästa budgetår bör pä motsvarande sätt bestämmas ienlighet med Kungl. Maj:ts förslag och nämnda motioner avslås även i denna del. Utgiftsramen för det militära försvaret bör alltsåbestämmas till 7 , i beräknat medelkostnadsläge för budgetåret1973/74, 1 motionen 1973:635 av m. fl. (fp, c) uttalasfarhågor för att regeringens förslag kommer att medföra arbetslöshet inomförsvarsindustrin. För att motverka sådan arbetslöshet föresläs i motionen attriksdagen skall uppdra ät regeringen att, om det visar sig nödvändigt avsysselsättningsskäl, lägga fram förslag om ytterligare medel för materielbeställningarutan äterbetalningsskyldighet intill ett belopp av 100 milj. kr. Vidareföreslås att som en engångsåtgärd ca 80 milj. kr. skall omfördelas inomutgiftsramen frän repetitionsutbildning till nödvändig materielanskaffning. Utskottet an.ser det inte vara påkallat att vidta sådanaåtgärder som föresläs i motionen 1973:635 i syfte att stimulerasysselsättningen i försvarsindustrin. Förslaget om en omfördelning av medelinom utgiftsramen har inte specificerats närmare i fråga om huvudprogram ellermaterielobjekt. Som närmare framgår av utskottets ställningstagande i detföljande till utvecklingen av huvudprogrammet Arméförband kan utskottet intetillstyrka någon minskning av repetitionsutbildningen nästa budgetår utöver denminskning som Kungl, Maj:t föreslär. Någon omfördelning av medel pä det sättmotionärerna tänkt sig blir därmed inte aktuell. Motionen 1973:635 bör alltsåinte bifallas i någon del. Vid ramberäkningen förcivilförsvaret har departementschefen räknat fram ett slutligt basbelopp /1A i prisläge om . Utgiftsramen imedelkostnadsläge för budgetåret, inberäknat en tillfällig ökning sommotsvarar den planerade investeringen för bistånds- och katastrofutbildningen iSandö, beräknas till , (beräknat utfall ), Kungl,Maj:t föreslär ett bemyndigande av att härutöver medge att högst 8milj, kr. får disponeras för att civilförsvaret skall kunna fullfölja gjordaåtaganden beträffande skyddsrumsbyggande m. m. Motsvarande belopp varmedutgiftsramen för innevarande budgetår får överskridas är 18 milj. kr. Somframgått av det föregående (jfr s, 26) räknar departementschefen med enslutpost för ändamålet om 4 milj. kr, /75, 1 motionen 1973 :1 124 av m. fl. (m, c)har föreslagits att utgiftsramen (basbeloppet) för civilförsvaret skallbestämmas till 128,2 milj, kr,, vilket innebär en ökning med 2,6 milj, kr. iförhällande till regeringens förslag. Ökningen bör enligt motionärerna i förstahand utnyttjas för övnings- och forskningsverksamhet samt för byggande avskyddsrum. () har genommotionerna 1973:1125 och 1973:1666 föreslagit att utgiftsramen förcivUförsvaret skall ökas med 4 mUj, kr. jämfört med regeringens förslag, isyfte att påskynda anskaffningen av skyddsmasker och barnskydd. CivUförsvaret befinner sig i ett skede som bl. a.kännetecknas av studier och utredningar rörande den framtida inriktningen iolika avseenden. föreligger som har nämnts vissa rekryteringssvårigheter,vUket påverkar medelsbehovet för civilförsvarsutbildning. Utskottet, som i det föregående har behandlatcivilförsvarets utveckling , vUl för sin deltillstyrka att civilförsvarets utgiftsram för nästa budgetår beräknas ienlighet med departementschefens förslag. Ramen i prislage (basbeloppet) bör aUtsä bestämmas tUl . HärtUl kommer bl. a.priskompensation tUl medelkostnadsläget för budgetåret1973/74, beräknad till 9,6 milj. kr. Med den på detta sätt beräknadeutgiftsramen kan anvisas medel bl. a. för en kontinuerlig anskaffning avskyddsmasker, något som krävs för att upprätthåUa produktionsberedskapen pådetta område. Utskottet avstyrker alltså bifall tUl motionen 1973:1124samt till motionerna 1973:1125 och 1973:1666 i denna del. Utskottet har inte något att erinramot att Kungl. Maj:t Uksom för innevarande budgetår bemyndigas att justerautgiftsramarna för det militära försvaret och civUförsvaret på grund av över-eller underutnyttjande av resp. ram under innevarande budgetär samt bemyndigasatt medge överskridande av utgiftsramarna om det behövs av beredskaps-ellerkonjunkturskäl. Utredningen som har att se översystemet för förmåner åt värnpliktiga m.fl. har i betänkandetVärnpliktsförmåner (SOU 1972:68) lagt fram vissa principförslag. Betänkandethar remissbehandlats och i avvaktan på resultaten härav har för budgetåret1973/74 beräknats 35 milj. kr. för att förbättra de värnpliktigas ekonomiskaförmåner. Av detta belopp avser 7 milj. kr. den förbättring av tjänstgörings-och utbUdningspremierna som har genomförts redan under innevarande budgetår. 1 propositionen 1973:1 bilaga 6 (s. 4647) föreslås att återstående28 milj. kr. används tUl att förbättra vissa andra förmåner. Penningbidragen,som höjdes med en krona för dag, föreslås nu komma att höjasmed ytterligare en krona för alla värnpliktiga och i alla former avtjänstgöring. Penningbidragen kommer därvid att utgå med följande belopp. Tjänstegrad Penningbidragunder grundutbild- Penningbidrag under ning ochrepetitionsutbildning i annan tjänstgöring omedelbar anslutning tillgrund- enligt värnpliktslagen utbildning Korpral (gruppbefäl) Korpral (plutons- och Maximibeloppet för dag förfamiljepenning för hustru, fränskild hustru och sådan familjemedlem som i vissafall förestår den värnpliktiges hushåll bör enligt departementschefen höjasfrån 15 till . Ytterligare 5 mUj. bör sättas av för att förbättramöjligheterna att resa hem för de värnpliktiga som är förlagda långt fränbostadsorten. Slutligen bör enligt propositionen sättas av I milj. kr, förytterligare förbättring av bostadsbidrag åt ensamstående värnpliktiga inomramen för familjebidragsförordningens bestämmelser. Utskottet tillstyrker de föreslagna förbättringarna avvärnpliktsförmånerna, att genomföras den och gälla även vissacivilförsvarspliktiga och andra som avlönas enligt samma grunder som devärnpliktiga. Utskottet har inte något att erinra mot de föreslagnaändringarna i familjebidragsförordningen (1946:99). 1 motionen 1973:638 har m.fl. (c) hemställtatt beslutar om helt fria hemresor för värnpliktiga fr. o. m. den 1juli 1973. Motionärerna anser det vara väsentligt för de värnpliktigas trivselunder utbildningstiden att de får möjlighet till regelbundna besök i hemortenoch föreslår att de värnpliktiga vid tjänstgöringens början får ett för utbildningstidengällande frikort för resor med SJ:s tåg och bussar. Ett förslag om fria hemresor för värnpliktiga undergrundutbildning finns ihed i det nämnda betänkandet om värnpliktsförmåner.Frågan är alltså under beredning och utskottet vill i detta sammanhang endastuttala att man vid prövningen självfallet måste göra en avvägning inom helaförmånssystemet och därvid beakta bl. a. ekonomiska faktorer och de skUlnader itjänstgöringsförhållandena som måste förekomma. Utskottet avstyrker bifalltill motionen 1973:638. A.beträffande ramberäkningen för det militära försvaret 1. attriksdagen med bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionerna1973:1125, 1973:1663 och 1973:1666 i denna del för /74fastställer utgiftsramen för det militära försvaret tUl 7 . 2. att riksdagenavslår motionen 1973:635 såvitt avser uppdrag åt Kungl. Maj:t att föreslå medelpå tilläggsstat för /74, 3. att riksdagenavslår motionen 1973:635 såvitt avser uppdrag åt Kungl. Maj:t att omfördela ca80 milj. kr. från repetitionsutbildning tUl materielanskaffning, B. beträffanderamberäkningen för civilförsvaret 1. att riksdagenmed bifall tiU Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionerna 1973:1124,1973:1125 och 1973:1666, sistnämnda båda motioner i denna del, fastställerutgiftsramen för civilförsvaret till , 2. att riksdagenbemyndigar Kungl. Maj:t att vid behov medge överskridande av civilförsvaretsutgiftsram för /74 med ett belopp av högst . föratt fullfölja gjorda åtaganden beträffande bidrag tiU skyddsrumsbyggande m.m., C. beträffandejämkning av utgiftsramar 1. attriksdagen bemyndigar Kungl, Maj:t att justera utgifts ramarna för det militära försvaret och civilförsvaret för /74 på grund av över- eller underutnyttjande av utgiftsramarna för /73,