bet · FW01SfU19 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:t anhåller omett samlat utbyggnadsprogram för familjestödet, innefattande en utsträckning aversättningstiden inom föräldraförsäkringen , 2. beslutar att förälder ellerannan vårdnadshavande som på läkares rekommendation vistas hos barn som vårdas på sjukhus skall ha rätt till sjukpenning och rätt attvistas på sjukhuset på samma ekonomiska villkor som gäller för patienter; motionen 1973: 1688 av herrar i (c) och () vari hemställs att vid behandling avpropositionen 1973: 47 1.ge möjlighet till ett förskottsuttag av föräldrapenning med . ochmotsvarande reduktion av den löpande dagersättningen eller ersättningstiden, 2.likställa foster- och adoptivföräldrar med biologiska föräldrar i fråga omrätten till föräldrapenning och anställningsskydd vid adoption ellerfosterhemsplacering av barn före skolåldern, Maj:t till känna vad som i motionen anförts rörande sjukpenning vid vård av sjukt barn och vårdbidrag för svårt handikap pat barn, uppdraråt vederbörande utskott att utarbeta erforderlig lagtext; motionen 1973: 1689 av () varihemställs att vid behandlingen av propositionen 1973: 47 beslutaratt barnpension från folkpensioneringen skall utgå av basbeloppetäven i de fall då änkepension utgår, samt att vederbörande utskott vidtar erforderligakonsekvensändringar i föreliggande förslag till lagtext. B,vid början väckta motioner: motionen 1973: 73 av i (c)vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag tillvårdnadsbidrag för hörselskadat barn som för sitt handikapp vistas på skolautanför hemmet att utgå till föräldrarna för all den tid barnet vistats i sitthem under veckoslut, m. m.; motionen 1973: 151 av i (s) vari hem-stiills att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer omsådan ändring i lagen om allmän försäkring att tilläggssjukpenning till kvinnligförsäkrad i fall av för tidig födsel enligt vad i motionen anförts kan utgåefter etthundraåttionde dagen efter förlossningsdagen; motionen 1973: 154 (jfr 1973: 163) av herrar () och () vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller omförslag angående rätt för hemarbetande att tillgodoräkna sig pensionsår inomtilläggspensioneringen för bamavårdande insatser i hemmet; motionen 1973: 639 av fröken i Stockholmm. (c) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begär förslag tillsådan ändring i 3 kap. lagen om allmän försäkring, att tilläggssjukpenning vidbarnsbörd utgår om kvinnan på grund av barnets sjukdom är förhindrad att hadet i sin vård och under förutsättning att läkare styrker barnets behov avkontakt med och närhet till modern; motionen 1973:643 (jfr 1973:241) av m.fl. (m) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning ochförslag syftande till att arbete med vård av egna barn skall grundapensionsrätt inom ATP enligt i motionen 1973: 241 angivna riktlinjer; motionen 1973: 843 (jfr 1973: 241) av . (m) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredningoch förslag angående rätt till utsträckt tjänstledighet med bevarad anställningstrygghetför föräldrarna i samband med barnsbörd och vård av små barn i enlighet med vadsom anförts i motionen 1973: 241; motionen 1973:1133 av m. fl. (fp) varihemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om ändrade bestämmelser angåendevårdbidrag från allmänna försäkringen i enlighet med vad som anförts imotionen; motionen 1973: 1153 av herrar () och () vari hemställs 1. att beslutar attmoderskapspenning eller föräldrapenning skall utgå vid adoption av barn underskolåldern, varvid barnets ankomst till familjen likställs med barnets födelsevid biologiskt för-äldraskap, 2. att vederbörande utskottutarbetar erforderlig lagtext; motionen 1973: 1154 av fröken () och herrAndersson i (c) vari hemställs att beslutar 1. att den som adopterar barn somär i späd ålder får ekonomiskt stöd genom allmänna försäkringen i sammaomfattning som det som utgår vid barnsbörd, 2. att i anslutning till adoptionföräldrapenning utgår för vardera föräldern i anslutning tillbarnets ankomst till familjen; motionen 1973: 1156 av m. fl. (fp, c, m,vpk) vari hemställs 1. att beslutar om rätttill uppskjuten havandeskapsledighet inom moderskapsförsäkringen ellerföräldraförsäkringen på det sätt som beskrivits i motionen, 2. att vederbörande utskottutarbetar erforderligt förslag till lagtext; motionen 1973: 1160 av herrar i (m)och Komstedt (m) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller omsådan ändring av gällande lagstiftning att vård av anhörig och tillsyn av minderårigtbarn skall få tillgodoräknas vid beräkning av tilläggspension; motionen 1973: 1540 (jfr 1973: 1154) av frökenPehrsson (c) och i (c) vari hemställs att adoptivföräldrartillförsäkras rätt till anställningstrygghet i samma mån som biologiskaföräldrar. Den i propositionen föreslagna omläggningen avsamhällets ekonomiska stöd till barnfamiljer avser i första hand att beredadessa lättnader vid barns födelse och vid vård av sjukt eller handikappat barn.Ändringarna innebär i huvudsak följande. Dennuvarande moderskapsförsäkringen omvandlas till en föräldraförsäkring,innefattande en ekonomisk ersättning i form av föräldrapenning med engarantinivå för alla föräldrar om . t sambandmed och närmast efter barnets födelse. Till försäkrade med rätttill högre sjukpenning än garantinivån skall föräldrapenningen utgå med sammabelopp som sjukpenningen. Föräldrapenningen kommer således förutsatt attriksdagen antar det i prop. 1973: 46 framlagda förslaget till omkonstruktion avsjukpenningförsäkringen i dessa fall att utgå med belopp som motsvarar 90 %av den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst i den mån denna inte understiger4 . eller överstiger 7,5 basbelopp. Föräldrapenningen skall för tid efterbarnets födelse uppbäras av den av barnets föräldrar som ombesörjer denhuvudsakliga vårdnaden. Därvidlag gäller att föräldrarna själva kan avgöra vemav dem som skall stanna hemma och sköta barnet. Ersättning skall kunna utgåunder sammanlagt för föräldrarna och i regel längst till 180:edagen efter den då barnet fötts. Som viktigt undantag föreslås emellertid gällaatt denna gräns, om föräldrarna under viss del av ersättningstiden varitförhindrade att vårda barnet, skall kunna i motsvarande mån förskjutas, docklängst till 240:e dagen efter födelsen. Det anställningsskydd som f. n. gällerför modern i samband med barns födelse utsträcks att omfattaäven fadern, varjämte foster- och adoptivföräldrar jämställs med biologiskaföräldrar i fråga om skydd mot inkomstbortfall och om anställningsskydd. Tvåförälderfamiljerdär båda makarna förvärvsarbetar och ensamstående förälder som förvärvsarbetarskall ha rätt till sjukpenning for vård av sjukt barnunder . Rätt till motsvarande ledighet skall tillkomma fader som ianslutning till barns födelse eller då hustrun till följd av missfall kräversärskild vård behöver ta vård om familjens äldre barn . Vårdbidragetför svårt handikappat barn, f. n. av basbeloppet, skall utgå med sammabelopp som hel förtidspension frän folkpensioneringen inkl. pensionstillskott. Barnpensionenslutligen skall ligga på en garantinivå motsvarande eller, om bådaföräldrarnna avlidit, av basbeloppet. Pensionens åldersgräns höjs från 16till . Såväl föräldrapenningen som sjukpenningen ochvårdbidraget skall utgöra skattepliktig inkomst och därigenom bliATP-grundande. Reformernaskall träda i kraft . De beräknas medföra en kostnadsökningför den allmänna försäkringen med sammanlagt ca 275 milj. kr. Kraven på ökad jämställdhet mellan män och kvinnorhar vuxit sig allt starkare. Betydelsefulla reformer inomarbetsmarknadspolitiken och på utbildningsområdet har bidragit till att utjämnaskillnaderna mellan mäns och kvinnors möjlighet att erhålla en produktivsysselsättning. Övergången till individuell beskattning av inkomst avförvärvsarbete har ökat kvinnornas benägenhet att ta anställning. Särskiltunder senare år har förvärvsfrekvensen blivit särskilt markant i fråga omyngre gifta mödrar med barn i förskoleålden. Den snabba utvecklingeri mot ettfamiljemönster med två familjeförsörjare har medfört ökade krav pä ensamhällsservice som kan bidra till att tillgodose funktioner vilka tidigaresköttes helt eller så gott som helt inom familjen. Propositionenbygger på familjepolitiska kommitténs betänkande Familjestöd (SOU 1972: 34),som vid remissbehandlingen rönt ett i huvudsak positivt mottagande. Utskottetkan i allt väsentligt ansluta sig till de i propositionen framförda förslagenom förstärkning av stödet till barnfamiljerna och vill uttala sin särskildatillfredsställelse över att föräldraförsäkringen givits en utformning som gerinte bara kvinnan utan också mannen en möjlighet att i samband med ett barnsankomst till familjen stanna hemma och ta vård om barnet. Starka principiellaoch praktiska skäl talar enligt utskottets mening för en sådan ordning. Avde motioner utskottet behandlar i det följande innehåller flertalet i huvudsakendast yrkanden om marginella ändringar i propositionens förslag. Även om utskottethar förståelse för vissa av de i motionerna framförda kraven på ytterligareförbättringar av familjestödet är det enligt utskottets mening av bl. a.statsfinansiella skäl f. n. inte möjligt att gä utöver förslagen ipropositionen. Den nuvarande moderskapsförsäkringen omfattar delsen moderskapspenning om . jämte visst tillägg vid flerbarnsfödsel,dels en till-läggssjukpenning, motsvarande sjukpenningen vid sjukdom med avdragför grundsjukpenning. Tilläggssjukpenning utgår tidigast fr. o. m. 60:e dagenföre den beräknade nedkomsten, senast fr. o. m. förlossningsdagen och längsttill den 180:e dagen efter denna eller den tidigare dag då sjukpenningenbörjat utgå. Vidare gäller att, om kvinnan utför förvärvsarbeteunder , hennes rätt till fortsatt till-läggssjukpenning upphör. Den föräldrapenning somenligt förslaget i propositionen skall er- sättaden nuvarande moderskapsförsäkringen kan utgå under sammanlagtför föräldrarna och i princip längst till 180:e dagen efter den då barnetfötts. Som tidigare nämnts skall emellertid ersättningstiden kunna förskjutasi de fall då föräldrarna under viss del av de varit förhindrade attvårda barnet och därvid gått miste om föräldrapenning. Ersättning skall dockinte kunna utgå för tid efter den 240:e dagen efter barnets födelse. Förslagetinnebär också att föräldrarna har frihet att byta av varandra i omvårdnaden avbarnen utan någon begränsning av antalet ledighets- ellerförvärvsarbetsperioder. Detta innebär att 30-dagarsregeln skall upphöra attgälla. början väckta motionerna 1973: 151 av iLandskrona, 1973: 639 av fröken i m. fl. och 1973: 1156 avherr m. fl. tar alla upp frågan om förskjutning av ersättningstiden .1motionen 1973: 151 yrkas sådan ändring i AFL att tilläggssjukpenning tillkvinnhg försäkrad i fall av för tidig födsel skall kunna utgå även efter 180:edagen från förlossningsdagen. Enligt motionärerna i motionen 1973: 639 bör under vissa förutsättningar tilläggssjukpenning vid barnsbörd kunna utgå omkvinna p. g. a. barnets sjukdom är förhindrad att ha det i sin vård, och motionärernai motionen 1973: 1156 anser att mödrar, vilkas barn måste stanna på sjukhuseten efter förlossningen, bör få rätten till ha-vandskapsledighetutsträckt, så att de kan vara hemma totalt även om deförvärvsarbetar då barnet är på sjukhus. Denregel om förskjutning av ersättningstiden för föräldrapenning till längst 240:edagen efter barnets födelse som tidigare omnämnts har enligt uttalande ipropositionen tillkommit för att föräldrar, då de till följd av barnets sjukdominte kunnat ha det i sin vård efter förlossningen, i möjligaste mån skallkunna disponera föräldrapenningen fr. o. m. barnets hemkomst till familjen.Yrkandena i samtliga de nämnda motionerna får enligt utskottets mening genomden berörda regeln anses vara i huvudsak tillgodosedda. I de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1973: 1648 av m. fl., 1973: 1686 av fröken iStockholm och i samt 1973: 1687 av m. fl. tarmotionärerna upp frågan om en förlängning av ersättningstiden. Yrkandet imotionen 1973: 1686 går ut på omedelbar lagstiftning om sådan förlängning tillett är och en motsvarande utvidgning av föräldrarnas anställningsskydd, medanmotionärerna i motionen 1973: 1687 anser att hos Kungl. Maj:t börbegära ett samlat utbyggnadsprogram för familjestödet, innefattande en till 12månader utsträckt ersättningstid med en ersättning som under senare hälften avåret bör begränsas till garantinivån eller . I motionen 1973:1648 begärs riksdagsuttalande av innebörd att man vid framtida förbättringarav föräldrapenningen bör beräkna ersättningstidens längd med särskilthänsynstagande tillfamiljer där modern av arbetsmarknads- eller hälsoskäl måste avbryta sittförvärvsarbete tidigare än strax före barnets födelse. , som ingående prövade frågan om längden av den tid för vilken föräldrapenningskall kunna utgå, konstaterade bl. a. att en kvinna, som utnyttjar sin rätttill tilläggssjukpenning före nedkomsten, står utansjukpenning när barnet hunnit bli endast . I kommitténstreårsprogram för utbyggnad av familjestödet ingick även förslag om enförlängning av ersättningstiden . Detta förslag bemöttes iallmänhet positivt vid remissbehandlingen, och flera remissinstanser förordadeeller ifrågasatte en förlängning av tiden . Av uttalande i propositionenframgår att enbart en förlängning av ersättningstiden för föräldrapenningenfrån kan beräknas öka sjukförsäkringens kostnader meddrygt 300 milj. kr. Med hänsyn härtill och vid en avvägning mellanolika angelägna reformkrav har föredragande statsrådet ansett det inte varamöjligt att i detta sammanhang ta upp frågan om en förlängning aversättningstiden. Medhänsyn till vad som anförts i propositionen och dä vissa av de nackdelar som ärförbundna med den nuvarande 180-dagarsgränsen får anses eliminerade med denmöjlighet till förskjutning av ersättningstiden som förslaget i propositioneninnebär, har utskottet, som noterar att (jfr SfU 1973:2 och SfU 1973: 8) prioriterat en lösning av vissa pensionsfrågor av storekonomisk räckvidd, ansett sig inte kunna i delta sammanhang förorda enförlängning av ersättningstiden enligt yrkandet i motionen 1973: 1686. Utskottetkan heller inte biträda yrkandet i motionen 1973: 1687. Utskottet avstyrkerdärför bifall till motionen 1973: 1687 i nu berörda del samt till motionen1973: 1686. Beträffandeyrkandet i motionen 1973: 1648 förutsätter utskottet att Kungl. Maj:t vid detfortsatta reformarbetet kommer att beakta de framförda synpunkterna ochframlägga förslag till ändring när så befinns möjligt. Synpunkterna i motionen1973: 1648 kan härmed anses tillgodosedda. Något särskilt uttalande i dennafråga finner utskottet inte vara erforderligt och avstyrker därför bifall tillmotionen. Någramotioner tar upp frågan om förslaget i propositionen om adoptivföräldrarsersättningsrätt. Adoptivföräldrar skall enligt förslaget vara berättigade tillföräldrapenning och åtnjuta anställningskydd i samma mån som biologiskaföräldrar, vilket innebär att de kan uppbära föräldrapenning under högst 180dagar och längst till 240:e dagen efter den då barnet fötts. 1motionen 1973: 1647 av yrkas förutom principuttalande omjämställdhet mellan adoptivföräldrar och fosterföräldrar att Kungl. Maj:t,sedan närmare erfarenheter vunnits av den nya stödformen, skall föreläggariksdagen förslag om att den tid under vilken adoptivföräldrarskall vara berättigade till föräldrapenning och åtnjuta anställningsskydd skallräknas inte från barnets födelse utan från den dag då barnet ankommer tillfamiljen. Liknande yrkanden har framställts i motionerna 1973: 1153 av herrarRomanus och samt 1973: 1688 av herrar i och ,medan motionerna 1973: 1154 och 1973: 1540 båda väckta vid börjanav fröken och i innehåller yrkanden som numerablivit tillgodosedda genom förslaget i propositionen. mening finns det skäl som talar för att man i fråga om föräldrar somtar emot barn i adoptionssyfte ger ett stöd för att underlätta anpassningenäven i de fall då barnet är . 1 propositionen föreslås enersättningstid , vilket överensstämmer med familjepolitiskakommitténs förslag. I motionerna aktualiseras en ersättningstid på 180 dagaräven i dessa fall. Enligt utskottets mening kan det finnas skäl för en längreersättningstid än . En förlängning aktualiserar emellertidersättningsfrågan i andra ömmande fall där föräldrarna måste vara hemma föratt ta hand om barn med särskilda anpassningsproblem. Motdenna bakgrund anser utskottet sig inte kunna biträda yrkandenai motionerna. Utskottet vill erinra om att förslaget i propositionen innebär enavsevärd förbättring av adoptivföräldrarnas situation. De kommer att varaprincipiellt jämställda med biologiska föräldrar i fråga om rätt tillföräldrapenning och om anställningsskydd och får härutöver en rätt tillföräldrapenning under sammanlagt i samband med att barnet kommer tillfamiljen. Enligt utskottets mening bör den i motionen aktualiserade frågan tasupp till närmare prövning när erfarenheter vunnits av de nya bestämmelsernastillämpning i praktiken och bl. a. de gränsdragningsproblem som berörts i detföregående kunnat närmare klarläggas. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotionerna 1973: 1153, 1973: 1647 och 1973: 1688, sistnämnda motion i nuberörda del. Fråganom anställningstrygghet vid barnafödsel berörs också i motionen 1973: 843 avherr m. fl. Denna innehåller yrkande om utredning av frågan om rätt tillutsträckt tjänstledighet med bevarad anställningstrygghet för föräldrarna isamband med barnsbörd och vård av små barn. Av motiveringen, vilken återfinns imotionen 1973: 241, framgår att motionärerna menar att föräldrarna börtillerkännas lagstadgad rätt till full tjänstledighet tills barnet fyllt ett åroch att möjligheterna till deltidsarbete bör underlättas. Ettmotionsyrkande av liknande innebörd prövades och avvisades av förraåret på förslag av inrikesutskottet i dess betänkande InU 1972:23.Inrikesutskottet hänvisade till familjepolitiska kommitténs framlagdabetänkande, enligt vilket såväl kvinn- ligasom manliga arbetstagare borde vara berättigade till åtta månaderstjänstledighet i samband med barnsbörd. Frågan om möjligheterna tilldeltidsarbete ansåg inrikesutskottet vara av den art att det kunde ifrågasättasom den borde generellt lösas genom lagstiftning. Utskottet ansåg detlämpligare att den reglerades via arbetsmarknadens parter. Socialförsäkringsutskottetbiträder den av inrikesutskottet uttalade uppfattningen. Vad särskilt angårfrågan om anställningsskydd i samband med barnsbörd vill utskottet, somtidigare i detta betänkande avstyrkt bifall till motionsyrkanden omförlängning av den tid varunder föräldrapenning skall kunna utgå, erinra om attbåda föräldrarna enligt förslaget i propositionen är tillförsäkradeanställningsskydd och att skyddet gäller två sammanhängandeperioder för vardera föräldern. mening bör ersättningstiden och den tid då anställningsskyddåtnjuts lämpligen sammanfalla, och utskottet avstyrker följaktligen bifallockså till motionen 1973: 843. I motionen 1973: 1688 av herrar iAlvesta och har framställts ett lagstiftningsyrkande, innebärande attden försäkrade skall ha rätt till förskottsuttag av föräldrapenning med 500 kr.Med anledning härav vill utskottet erinra om att familjepolitiska kommitténprövade denna fråga och därvid fann att olägenheterna med förskottsuttag avföräldrapenning vägde tyngre än den fördel som ett engångsbelopp kundeerbjuda. Enligt utskottets mening är föräldrapenningens syfte i första hand attkompensera föräldern för inkomstbortfall i samband med barntillsyn. Med hänsynhärtill och då införandet av en rätt till förskottsuttag av föräldrapenning ärägnat att avsevärt komplicera ersättningsreglerna avstyrker utskottet bifalltill motionen 1973: 1688 i denna del. Utskottet behandlar i detta sammanhang också vissavid början väckta motioner som tar upp frågan om rätt förhemarbetande att tillgodoräkna sig pensionsår inom tilläggspensioneringen förvård av barn i hemmet. Enligt motionen 1973: 154 av herrar och sådan rätt föreligga, och motionärerna begär att förslag i ämnet föreläggsriksdagen. Ett Uknande yrkande har framställts av herrar i ochKomstedt i motionen 1973: 1160. Enligt dessa motionärer bör emellertid ävenvård av anhöriga grunda rätt till pensionspoäng. Även enligt motionen 1973:643 av m. fl. bör vård av egna barn grunda pensionsrätt inom ATP.Motionärerna föreslår i särskild motion (1973: 241) att denna pensionsrättutformas så att varje inkomstlöst år grundar rätt till pension så länge barnetär och att därefter och till barnets tioårsdag varje inkomstlöstår bör grunda rätt till ett halvt pensionsår. De i motionernaaktualiserade frågorna har tidigare upprepade gång- Mot ett förslag om pensionsrätt för hemarbetande harriksdagen bl. a. invänt (jfr SfU 1972: 15) att det är förenat med svårigheteratt göra en rättvisande uppskattning i pengar av värdet av husmödrars arbete ihemmet och att inom ett obligatoriskt pensionssystem bestämma generellpensionsålder för hemarbetande husmödrar. har också framhållit attavgifterna för en sådan pensionering skulle komma att drabba familjenskontantinkomster bl. a. då i många fall familjens kostnader förbarnens underhåll och uppfostran är stora. Deskäl som tidigare åberopat mot en självständig pensions-ratt förarbete som utförs i hemmet äger enligt utskottets mening alltjämt giltighet.Härtill kommer att föräldrapenningen liksom sjukpenningen och vårdnadsbidragetenligt förslaget i propositionen skall utgöra skattepliktig inkomst och räknassom pensionsgrundande inkomst. Detta innebär att ersättningen i samband medbarns födelse och vid vård av sjukt eller handikappat barn i fortsättningenkommer att medverka till att upprätthålla förälderns ATP-skydd. Utskottet avstyrkerdärför bifall till motionerna 1973: 154, 1973: 643 och 1973: 1160. Sjukpenningvid vård av sjukt barn AFL innehåller f. n. inga bestämmelser om rätt tillsjukpenning vid vård av sjukt barn. Enligt särskilda föreskrifter ianställningsavtalen för stats- och kommunalanställda har dessa under vissaförutsättningar rätt till tjänstledighet för sådan vård. Enligtförslaget i propositionen skall tvåförälderfamiljer där båda makarnaförvärvsarbetar och ensamstående förälder som förvärvsarbetar ha rätt tillsjukpenning per familj och år för vård av sjukt barn under tioår. Rätten till ledighet i skall också kunna utnyttjas av fader som isamband med förlossning behöver ta vård om äldre barn i familjen vilka intefyllt . i och vill i motionen 1973: 1688 att gertill känna att man vid den fortsatta utbyggnaden av familjestödet särskilt ifråga om familjer med flera barn bör överväga en förlängning av denna ersättningstid. Utskottet vill medanledning av detta yrkande erinra om att fördragade statsrådet i propositionenbegränsat ersättningstiden med hänvisning i första hand till attden föreslagna stödformen innebär en principiell nyhet genom att ersättningskall kunna utgå när det är en annan än den försäkrade som drabbats avsjukdom. Även utskottet är av den uppfattningen att antalet ersättningsdagar i varje fall till dess närmare erfarenheter vunnits av den nya lagstiftningen bör hållas relativt lågt. Enligt utskottets mening finns det dock skäl somtalar för att ersättningstiden bör vara något längre i familjer som har flerabarn, och utskottet förutsätter därför att man i det kommande reformarbetetägnar uppmärk- samhetockså åt denna fråga. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionen1973: 1688 även i denna del. Imotionen 1973: 1687 av m. fl. framställs ett yrkande omlagstiftning av innehåll att förälder eller annan vårdnadshavare vilken påläkares rekommendation vistas hos barn, som vårdas pä sjukhus och som intefyllt , skall ha rätt till sjukpenning utan tidsbegränsning och rätt attvistas på sjukhuset på samma ekonomiska villkor som gäller för patienter. Utskottet,som i det föregående framhållit att ersättningstiden för sjukpenning vid vårdav sjukt barn i vart fall i ett inledningsskede bör hållas relativt lågt, ärinte berett medverka till att förälder som vistas hos barn på sjukhus skall harätt att uppbära sjukpenning utan tidsbegränsning.