bet · FW01FöU16 · 1973-12-31 00:00:00 — Försvarsutskottetsbetänkande nr 1973 FöU 1973:16 betänkande med anledning av delspropositionen 1973:1 angående anslag m.m. för /74 inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner, dels propositionen 1973:75 angående vissaorganisations- och anslagsfrågor m.m. rörande försvaret jämte motioner. 1 betänkandet behandlas förslag avKungl. Maj:t (försvarsdepartementet) i propositionen 1973:1 bilaga 6 och ipropositionen 1973:75 samt yrkanden i motionerna 1973:634-635, 1973:638,1973:897, 1973:1115, 1973:1119, 1973:1121, 1973:1124-1125, 1973:1623,1973:16631664 och 1973:1666. En sammanställning av alla motionsyrkandenåterfinns i bilaga 1. Av bUagan framgår var i betänkandet de olika yrkandenabehandlas. Vissa förslag i de båda propositionerna har utskottetredan behandlat (FöU 1973:8,rskr 1973:62 resp. FöU 1973:14, rskr 1973:170). Det militära försvarets och civilförsvarets fortsattainriktning 1 propositionen 1973:1 bilaga 6 harKungl. Maj:t (s. 834) föreslagit att godkänna de riktlinjer för detmilitära försvarets och civilförsvarets fortsatta inriktning somdepartementschefen har angett. Nya riktlinjer för totalförsvaretsfortsatta inriktning har fastställts av riksdag (prop. 1972:75, FöU1972:17, rskr 1972:231). I fråga om grunderna för vår säkerhets- ochförsvarspolitik innebär beslut ingen ändring. Säkerhetspolitikenskall även i fortsättningen bygga pä alliansfrihet i fred och syfta tillneutralitet i krig. Totalförsvaret avses liksom ha sådan styrka,sammansättning och beredskap att det är fredsbevarande. Om ändå blirinblandat i ett framtida krig skall de resurser vi kan disponera koncentreraspä kraftfulla åtgärder för att till det yttersta bevara landets frihet. försvarsbeslut innebar inte någotställningstagande till försvarsutgifternas storlek . Däremotgodkändes femåriga planeringsramar för planeringen inom det militära försvaretoch civilförsvaret. Såväl planeringsramarna som de årliga utgiftsramarna avsesi fortsättningen komma att prövas . tog även ställning till formerna för sin medverkan i försvarsplaneringen enligt det nya planerings-och budgeteringssystemet (prop. 1972:103, FöU 1972:23, rskr 1972:309). Programplaner för det militära försvaret ochcivilförsvaret Med stöd av Kungl. Maj;tsbemyndigande uppdrog chefen för försvarsdepartementet åtöverbefälhavaren och att utarbeta programplan för detmilitära försvaret resp. civilförsvaret för perioden /741977/78,Anvisningar för arbetet lämnades och . I anvisningarna tillöverbefälhavaren angavs att som utgångspunkt för programplaneringen skulle förvart och ett av budgetåren 1973/74 1977/78 gäUa en planeringsram om 6 470milj. Kompensation för pris- och lönestegringarskulle förutsättas utgå enligt nettoprisindex. Planeringen skulle i avvaktan päriksdagens beslut utgå från de riktlinjer för det militära försvarets fortsattautveckling som angetts i propositionen 1972:75. Dessutom skulle ytterligare 35milj. per budgetår reserveras för att förbättra värnpliktsförmånerna. lämnade överbefälhavaren till Kungl.Maj:t program-plan för det militära försvaret för perioden /741977/78,Denna programplan kompletterades av överbefälhavaren . 1programplanen och komplementet behandlas det militära försvarets utveckling påtvå skilda ekonomiska nivåer. Överbefälhavaren behandlar i sin programplan den avriksdagen beslutade ekonomiska planeringsramen för det militära försvaret ochanför att denna i förhållande till utgiftsramen för /73 innebären oförändrad medelstilldelning pris- och löneläge. Överbefälhavarenanför att denna planeringsram väsentligt understiger de ekonomiska ramar somhar utretts såväl av försvarsutredning som av överbefälhavaren.Följderna av avtalsrörelse har enligt överbefälhavaren inte till fullobeaktats vid ramberäkningarna. SkUlnaden beräknas till ca 1 000 milj. kr, förfemårsperioden. Gällande prisregleringssystem leder enligtöverbefälhavaren till att avsevärda belopp måste reserveras inom det militäraförsvarets planeringsram för att möta den bedömda kommande prisutvecklingen.Beräkningen av reservens storlek grundas dock enligt överbefälhavaren på osäkrahypoteser om den verkliga prisutvecklingen års prisläge. Närplaneringsramen räknas om till pris- och löneläge uppstår ytterligareen brist. Denna omräkning samt de av Kungl. Maj:t ändradeplaneringsförutsättningarna avseende hyressättning för mark, kostnader föromlokalisering m. m. innebär enligt överbefälhavaren att den verkligaköpkraften har sjunkit med I 300 milj, kr. Om utgiftsramen inte kompenseras för detta kommer det militära försvarets utveckling att fjärma sig från intentionerna i1972 års försvarsbeslut. Överbefälhavaren anser därför attprisregleringssystemet behöver omprövas. Överbefälhavaren hävdar att utvecklingen av löner ochpriser har lett till en sådan sänkning av köpkraften att programplaneringeninte kan genomföras med tidigare studier och utredningar som grund. Möjlighetatt uppnå balans mellan försvarsbeslutets ambitioner och tUldelade ekonomiskaresurser bedöms inte föreligga och det militära försvarets mål och uppgiftersamt sättet att genomföra invasionsförsvaret måste därför omprövas frångrunden. Med hänsyn tUl de redovisade konsekvenserna för detmUitära försvarets utveckling har överbefälhavaren ansett det angeläget attredovisa en alternativ planering på en högre nivå än den som angavs ianvisningarna för programplaneringen. Denna högre nivå tUläggsnivån - skaparenligt överbefälhavaren förutsättningar att tUlgodose de viktigasteambitionerna i försvarsbeslutet. TiUäggsnivån innebär att den anvisadeplaneringsnivån - grundnivån räknas upp med den bedömda skillnaden mellanverkliga pris- och löneförändringar tUl ochtiUgängliga prisregleringsmedel. Till detta kommer omräkning av den iföregående års planer avsatta prisregleringsreserven. För programplaneperiodenanges detta motsvara ca 840 milj. kr. I fråga om den internationella utvecklingen anseröverbefälhavaren att en politisk avspänning i visserligen har kommittill stånd men att denna får varaktig betydelse först om den resulterar iåtgärder inom det mUitärpolitiska området. Överbefälhavarens tidigare bedömningav insatsmöjligheterna mot står kvar oförändrad. Beträffande krigsmaktens tillstånd sägeröverbefälhavaren att fältförbanden i stort sett har god kvalitet. Detta gällerockså ytattack-och ubåtsförbanden samt kustartUleriets lätta fasta batterieroch rörliga spärrförband. Inom flygvapnet har effekten hos de enskildaförbanden förbättrats men antalet förband gått ned. TUlförseln av ny materiel tUl krigsorganisationen sedan år1968 har inte kompenserat bortfallet av äldre materiel. Vidare har utbUdningensomfattning inte svarat mot de behov som låg till grund för 1966 årsriksdagsbeslut om värnpliktsutbildningen. Krigsmaktens styrka har minskat ochhandlingsfriheten för framtiden beskurits. Överbefälhavaren anför vidare att bristen på aktiv mUitärpersonal inom fredsorganisationen har medfört att målenför värnpliktsutbildningen i vissa avseenden inte har uppnåtts. Detta har letttill minskad effekt i krigsorganisationen, främst inom armén. Repetitionsutbildningsläger och utbUdningsanordningar harinte kunnat byggas ut i takt med det nya värnpliktsutbildningssystemetsinförande. UtbUdningshjälpmedel har inte kunnat införas i sådan omfattning attbristen på befäl har kunnat kompenseras i större omfattning. Överbefälhavaren framhåller att den genomförda planeringeninte har kunnat grundas på ett fullgott operativt studieunderlag. Planen gerdärför endast uttryck åt en preliminär inriktning av och avvägning inom Planen belyser dock de viktigastekonsekvenserna för krigsmakten som helhet i aktuella ekonomiska nivåer. Målethar varit att skapa förutsättningar att behålla handlingsfrihet för väsentligafunktioner tUls fastare beslutsunderlag finns. genomförd planering ger enligt överbefälhavaren enentydig bUd av den avsevärt minskade krigsorganisation som blir en följd avgällande planeringsförutsättningar. har de viktigastekrigsorganisatoriska enheterna reducerats till , i vissa fall ännu mer,av nuvarande antal. För återstående förband, främst inom armén, sjunkerdessutom kvaliteten ytterligare. Detta är, framhåller överbefälhavaren, en följdav bl. a. den otillräckliga materielanskaffningen . För planeringsperiodens tidigare del bedömeröverbefälhavaren att försvaret fortfarande kan föras i avvärjande syfte i eninvasionsriktning och enligt nu gällande principer. Under periodens senare delavtar krigsmaktens krigsavhållande effekt. Möjligheterna att avvärja invasiongår successivt ned. Risken för överraskande anfall ökar. Möjligheterna attskydda transporter och att under neutralitet och i fred upptäcka och ingripamot gränskränkningar minskar. Överbefälhavaren anser mot denna bakgrund attkrigsmaktens uppgifter och principerna för försvarets förande måste omprövas. Överbefälhavaren uttalar att de låga ekonomiska nivåernamedför en minskad materielanskaffning som drabbar industrin. Den minskandebeställningsvolymen kommer också att reducera möjligheterna att inomlandet utveckla och producera tekniskt kvalificerad försvarsmateriel, vilketenligt överbefälhavaran leder till allvarliga konsekvenser för det mUitäraförsvarets utveckling. Vid programplanens behandling i militärledningen harförsvarsgrenscheferna anmält avvikande meningar på olika punkter. Enligt anvisningarna förplaneringen skuUe för vart och ett av budgetåren 1973/741977/78 gälla en ramom 118 milj. kr, i prisläge . Kompensation för pris- ochlönestegringar skulle förutsättas utgå enligt nettoprisindex. I planeringenfick förutsättas att utöver den angivna ramen skulle vid behov under budgetåren1973/74 och 1974/75 få användas resterande del av de medel som enligt 1971 årsplaneringsdirektiv avsågs för ändamål enligt vissa tidigare åtaganden. Idirektiven angavs vidare att planeringen i avvaktan på beslut skulleutgå från de riktlinjer för civilförsvarets fortsatta utveckling som hadeangetts i propositionen 1972:75. Omräknat med nettoprisindex till prisläge februari 1972uppgår planeringsramen för vart och ett av budgetåren under programplaneperiodentill 124,6 mUj. Ramen avser inte sådan verksamhet som kommeratt finansieras på annat sätt än med medel frän civUförsvarets utgiftsram. lämnade civUförsvarsstyrelsen tUl Kungl.Maj:t programplan för perioden /74-1977/78. I planen redovisas civUför- svarets utveckling i den angivna ekonomiskanivån. CivUförsvarsstyrelsen har dessutom lämnat förslag till inriktning i enutgiftsram om ca 143 mUj. kr, per budgetår. Inriktningen av planeringen av civUförsvaret innebärenligt civUförsvarsstyrelsen att civUförsvarsåtgärderna skall avse skydd mot verkningar avi första hand konventionella stridsmedel vid bekämpning av militära mål ochstödmål, befolkningen i varje fall i områden där bekämpningförutses komma att ske skall ha tillgång till skyddsrum med gottkonventionellt skydd, undsättningsorganisationen skall kunna verka såväl i ettkonventioneUt krig som i ABC-mUjö och förändring av organisationen inriktas motökad anpassning till det konventionella krigets krav, möjligheterna att till måttliga kostnadsökningaråstadkomma ABC-skydd för civilförsvarsanläggningar tas till vara, civUförsvaret skall kunna begränsa verkningarna päbefolkningen av ABC-stridsmedel som sätts in utanför våra gränser, enskUdaskyddsrum utrustas med ABC-skydd samt skyddsmasker anskaffas med hittillsvarande inriktning,dvs. att en sådan produktionskapacitet upprätthålls att skyddsmasker kantUldelas hela befolkningen efter beslut härom. Den anvisade planeringsramen ansluter enligtcivUförsvarsstyrelsens bedömning inte till någon av ramarna 1971upprättade perspektivplanen för civUförsvaret. Ett väl avvägt förslag inomplaneringsramen 124,6 milj. kr. kan avges först sedan ytterligare studier hargenomförts, dvs. tidigast i den programplan som avlämnas . IntUl dessbör olika alternativ beträffande organisationens omfattning och beredskap m. m.hällas öppna. Den nuvarande organisationen beskrivs i programplanensammanfattningsvis enligt följande. Den vid riksdag beslutade organisationen förledning av civUförsvaret och undsättningsverksamheten är uppbyggd till ipersonellt hänseende och i materiellt hänseende. Enligt 1972 årsförsvarsbeslut skall organisationen för det lokala allmänna civUförsvaretbegränsas till den nuvarande. Uppbyggnadsläget är dock inte lika inom alla län.Stora differenser finns, vilket innebär att uppbyggnadsarbetet ännu inte äravslutat. Av anläggningarna beräknas av ledningscentralerna(huvuddelen av de större) och planlagda observationsplatser vara utbyggdaeller under utbyggnad. Tillgången på skyddsrum för framskjutna undsättningsenheteroch på branddammar motsvarar av behovet. Beträffande det nuvarande systemet för att alarmeraallmänheten vid luftfara framhåller styrelsen bl. a. att sektorlarmnäten ivissa luftförsvarssektorer inte är färdigbyggda. Alarmeringsbeslut får därförfattas med ledning av luftförsvarsorientering, vilket inte ärtillfredsställande. En allvarlig svaghet i nuvarande alarmeringssystem ligger iatt förvarningstiden är otillräcklig i vissa områden och i bristandeuthållighet hos Beredskap och funktionssäkerhet ärdessutom låga på grund av att civUförsvarets alarmeringsledare inte hartillräcklig utbildning och övning och att modern utrustning föralarmeringsledning i viss utsträckning saknas. Antalet platser i enskUda skyddsrum beräknas den 1 juli1973 uppgå till ca 4,8 mUj., varav ca 3,4 mUj. TUlgångenpå skyddsrum är totalt sett god under förutsättning att förvarningssystemet gertillräcklig förvarning och att befolkningen inte behöver vistas i skyddsrummenunder . Eljest erfordras att varje person disponerar ett betydligtstörre utrymme än vad som finns i skyddsrummen. Den lokala fördelningen avskyddsrummen är i vissa avseenden mindre lämplig. Skyddet över ytan i destörsta städerna betecknas som dåligt och inom stora områden som obefintligt.Den lokala bristen pä skyddsrum i innerområdena i de större städerna, ibostadsområden med läghus och vUlabebyggelse samt i flera mindre orter medmilitära mål får tUls vidare mötas genom utrymning och omflyttning avbefolkningen. Skyddsmasker för befolkningen finns f. n. tOl ett antal avca 1,6 milj. En begränsad anskaffning pågår med den inriktning som har angettsi propositionen 1972:75 och som innebär att en fortlöpande produktionupprätthålls för att kunna anskaffa skyddsmasker åt hela befolkningen inom enrimlig beredskapstid. Den gällande planläggningen för utrymning, inkvarteringoch omflyttning samt flyktingmottagning grundar sig på förut gjorda prognoserför befolknings- och fordonsutveckling m. m. En översyn av utrymningssystemethar tidigare förutsatts bli nödvändig . Utvecklingen harbekräftat denna bedömning främst i fråga om planläggning förinvasionsutrymning. I perspektivplanen gjord avvägning syftar enligtcivUförsvarsstyrelsen tUl att oavsett ekonomisk ram utforma ett civilförsvarsom pä sikt är balanserat med hänsyn tUl samtliga angreppsfall. Ju lägreplaneringsram som därvid har gäUt, desto mer resurser har under 1970-taletavdelats tUl åtgärder som ger effekt först på lång sikt. Vidare planeras förhållandevismer resurser in för skadeförebyggande än skadeavhjälpande verksamhet. Föravvägningar inom de delar av perspektivplanen som gäller åtgärder somfinansieras såväl inom som utom fjärde huvudtiteln har tyngdpunkten särskilt ilåga ramar förlagts till fortsatt skyddsrumsutbyggnad. För programplaneringen innebär detta synsätt enligtcivilförsvarsstyrelsen att tillräckliga resurser måsteavdelas för att anskaffa skyddsmasker åt befolkningen, för fortsattutbyggnad av anläggningar åt civUförsvarsorganisationen samt för forskning,försök och utveckling som ger effekt först pä . De besparingar somtill följd härav blir nödvändiga måste göras genom attundsättningsorganisationen beredskapen sänks. Målet för huvudprogrammet ärenligt att förbättra befolkningens skydd över ytan,främst i samband med markstrider, att börja förbättra skyddsmöjligheterna i 14av de största städernas innerområden, att materiellt och personellt komplettera den reducerade lednings- ochundsättningsorganisationen och anpassa den tUl främst det konventionellakrigets krav samt att upprätthålla beredskap för att vid eventuellt senarebeslut av statsmakterna kunna anskaffa skyddsmasker åt hela befolkningen. Vidare ses under programplaneperiodenutrymningsplanläggningen över för att kunna anpassas till utvecklingen. Däremotmåste nuvarande takt i utbyggnaden av ledningscentraler, skydd för framskjutnaenheter och branddammar minskas. Moderniseringen och i vissa fall ersättningenav äldre centraler måste i stor utsträckning stäUas pä framtiden. Med dennaavvägning och i avvaktan på bättre utredningsunderlag har medel inte satts avinom den anvisade planeringsramen för att avhjälpa brister i organisationensberedskap och uthållighet. Säkerhetspolitiska överväganden (s. 21-23) Departementschefen anser att deninternationeUa utvecklingen sedan 1972 års försvarsbeslut inte föranleder någonändring av de sammanfattande bedömningar som redovisades i propositionen1972.75 (s. 98-108). Bedömningen att det har inträtt en situation i somkan innebära förutsättningar för att uppnå ett mera varaktigt tillstånd avavspänning och samarbete har enligt departementschefen ytterligare underbyggtsav den fortsatta utvecklingen. Sannolikheten för krig i mellanstormaktsblocken är nu liten. Av detta kan man dock inte dra slutsatser om hursannolikheten för krig blir . Dessutom föreligger alltjämt de rentmUitära förutsättningarna för ett snabbt omslag tUl ett storkrig i Europa.Verkliga reduceringar av rustningsnivåerna på ömse håll i har inteskett och de båda stormaktsblockens förmåga att snabbt öka styrkorna i Europahar inte minskat. Beredskapen är också alltjämt hög pä ömse håll ochövningsverksamheten är intensiv även i vårt närområde. Fördragen mellan ochSovjetunionen resp. ratificerades . Direkta överläggningarmeUan de båda tyska staterna har lett till flera överenskommelser. Förberedande förhandlingar inför den länge aviseradekonferensen om säkerhet och samarbete i inleddes iHelsingfors. Särskilda förhandlingar om rustningsbegränsning i Centraleuropaplaneras ske . Fördraget om förbud mot tillverkning och innehav avbiologiska stridsmedel och toxinvapen öppnades för undertecknande i aprU 1972.Vid nedrustningskonferensen i fortsätter arbetet med ett motsvarandeförbud mot kemiska stridsmedel. I samband med president besök i i maj 1972träffades överenskommelse om att begränsa arsenalerna av strategiska kärnvapen.Även om de s. k. SALT-avtalen inte innebär nedrustning i egentlig mening så innebär de dock framsteg, eftersom Förentastaterna och därigenom har underkastat sig rustningsbegränsningar.Minst lika viktig som de formella avtalsresultaten torde den ömsesidigaförståelse vara som och uppnår för varandrasförsvarsproblem genom SALT-förhandlingarna. Förhandlingarnas hittillsgynnsamma förlopp har medfört att ett förödande strategiskt kärnvapenkrigförefaller ha blivit mycket osannolikt. Man kan vidare utgå frän att höjningarav stormaktsblockens försvarsanslag kommer att stöta pä politiska svårigheter ibåde öst och väst. Det finns enligt departementschefen även andra inslag isituationen. Om och skaU behålla sina nuvarandemöjligheter att möta eventuella konflikter utan att tillgripa kärnvapen, s. k.graderat motstånd, torde betydande kostnadsökningar bli ofrånkomliga. Doktrinenkan komma att urholkas och större avseende än tidigare kan kommaatt fästas åtminstone i doktrin- och försvarsplaneringsdiskussioner vidtaktiska kärnvapen med hög precision. På sovjetisk sida pågår en omfattande utbyggnad av flottstyrkorna.Sovjetunionen minskar därigenom snabbt västmakternas hittUlsvarande dominans påvärldshaven. De växande sovjetiska sjöstridskrafterna i börses mot denna globala bakgrund. förberedelser för försvar av dettabasområde berör av naturliga skäl även indirekt styrkeförhållandena i vårtnäromräde. Departementschefen anser sig kunna konstatera att Sverigessäkerhetspolitiska läge inte har ändrats så att någonförändring av mål och inriktning enligt 1972-års försvarsbeslut nu behövervidtas. Anvisningar för perspektivplanering (s. 23 24) Maj:t uppdrog åtöverbefälhavaren och civUförsvarsstyrelsen att genomföra perspektivplaneringför det militära försvarets och civUförsvarets utveckling efter år 1977.Resultaten av denna planering skall redovisas i perspektivplaner. Chefen förförsvarsdepartementet bemyndigades att ge närmare anvisningar förperspektivplaneringen. I departementschefens första anvisningar för dennaplanering angavs bl. a. att arbetet med att ta fram underlag m. m. inför nästastörre beslut om försvarets inriktning skall utgå frän att detta beslut kommeratt fattas och att statsmakternas ställningstagande härvid skallbaseras på underlag som består bl. a. av perspektivplaner och på dessa grundadeprogramplaner för det mUitära försvaret och civUförsvaret. I anvisningarna gesvissa säkerhetspolitiska utgångspunkter för perspektivplaneringen. Som underlag för planeringen skall tUl en början utnyttjasvissa av de angreppsfall som redovisades i rapporter från krigsmaktensmUjöutredning och befolkningsskyddets mUjöutredning resp.januari 1971 och som låg till grund för föregående perspektivplaner. Ettkompletterande mUjöunderlag kommer att tUlföras planeringen Under perspektivplaneringens fas I skall strukturer tasfram för några ekonomiska områden inom ett visst studieintervall. Dessa områdenskall förläggas så att lönsamhetsgränser beträffande egenskaperna hos strukturernasamt för väsentligare system och förband blir belysta. Den allmänna prisutvecklingen, som den avspeglas inettoprisindex, förutsätts innebära att prisnivån fördubblas under en20-årsperiod. Den militära utgiftsramen för /73, omräknad tillantaget prisläge , utgör alltså omkring 14 miljarder kr.För det ekonomiska studieintervall som har anvisats för det militära försvaretsperspektivplanering ligger den undre gränsen vid en årlig resurstilldelning om10 mUjarder kr. i antaget prisläge och den övre gränsenvid en ärlig resurstilldelning om 20 mUjarder kr. i samma prisläge. En betydande del av civilförsvarets kostnader finansieraspå annat sätt än över statsbudgeten. Avsevärda kostnader vUar finansiellt påkommuner, fastighetsägare och hyresgäster samt företag. Alla slag av åtgärder,dvs. även de som finansieras utanför statsbudgeten, måste övervägas vidställningstagande till avvägningen mellan och inom de olika delprogrammen.Härav följer att avvägningen inte skall styras av kostnadsfördelningen mellanolika finansiärer. Civilförsvarets nuvarande totala kostnader uppskattas tUl280 mUj. kr., vUket omräknat till antaget prisläge motsvararca 560 mUj. Det ekonomiska studieintervall som har anvisats förcivUförsvarets perspektivplanering ligger inom gränserna 450 mUj. för år i antaget prisläge . Överbefälhavaren och har anmodatsatt lämna perspektivplan del 1 tUl Kungl. Maj:t senast den . Det militära försvarets utveckling (s. 2531) Departementschefen erinrar om sitttidigare uttalande att den internationella militärtekniska utvecklingen påverkarinriktningen av och takten i anskaffningen av försvarsmateriel för våra behov.Vi bör eftersträva att skapa förutsättningar för att anskaffa vapen ochutrustning av tillräckligt hög kvalitet. Konsekvenserna av den tekniskautvecklingen i form av kraftiga kostnadsstegringar för kvalificeradevapensystem medför dock stora svårigheter för länder med begränsade resurser.Detta förhållande gäller även inom stormakterna. De svenska försvarsutgifternas utveckling bör ses iförhållande tUl utvecklingstendenserna i omvärlden. Världens samladeförsvarsutgifter i fasta priser ökades snabbt menvisar en svagt fallande tendens. De totala resurser som avdeladesför försvarsändamål minskade tUl 1970 med . Analysav budgeter och planer för åren därefter antyder ytterligare minskningar iförsvarsutgifterna i fasta priser för många länder. Flera oberoendestatististiska studier stöder enligt departementschefen slut-