bet · FW01LU20 · 1973-12-31 00:00:00 — Om synnerliga skäl äro därtill, mådock rätten tillåta att hon behåller mannens namn. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser tillämpas dock alltjämt vid återgång av äktenskap. 1Senaste lydelse 1970: 844. LU 1973: 20 37 Lagom ändring i rennäringslagen (1971: 437) Härigenom förordnas, att 2 § rennäringslagen (1971:437) skall ha nedan angivna lydelse. 2 § Den som ingår äktenskap medrenskötselberättigad förvärvar renskötselrätt. Upplöses äktenskapet genom Upplöses äktenskapet genom äktenskapsskillnad ellerdömes till äktenskapsskillnad, kan länsstyrel- återgång i äktenskapet,kan läns- sen upphäva renskötselrätt som styrelsen upphäva renskötselrätt förvärvats enligt första stycket, om som förvärvats enligtförsta styc- särskilda skäl föreligger, ket, om särskilda skäl föreligger. Deima lag träder i kraft . Äldrebestämmelser till-lämpas dock alltjämt vid återgång av äktenskap. Lagom ändring i rättshjälpslagen (1972: 429) Härigenom förordnas, att 31 § rättshjälpslagen(1972: 429) skall ha nedan angivna lydelse. 31 §1 I fråga om part som åtnjuter allmänrättshjälp i mål eller ärende vid allmän domstol, krigsrätt ellerarbetsdomstolen äger bestämmelse i lag om parts rättegångskostnad tillämpning ifråga om kostnaderna för rättshjälpen. Motpart eller annan som ärersättningsskyldig för sådana kostnader skall åläggas att utge ersättningentill statsverket. Vinner makar efter gemensam Vinnermakar efter gemensam ansökan boskillnad, hemskillnad ansökan boskillnad eller äkten- eller äktenskapsskillnad och har skapsskillnad och har ena maken ena maken åtnjutit allmän rätts- åtnjutit allmän rättshjälp, skall rät- hjälp, skall rätten, om det ej med ten, om det ej med hänsyn till hänsyn till omständighetema är omständigheterna är obilligt, åläg- obilhgt, ålägga andra maken att ga andra maken att betala stats betala statsverket hälften av kost- verket hälften av kostnadema för naderna för rättshjälpen. 'Senaste lydelse 1973:118. LU 1973: 20 38 Skall i annat fall beslut meddelas om fördelning avkostnader mellan parter, äger därom gällande bestämmelser motsvarande tillämpningi fråga om kostnadema för allmän rättshjälp åt part. Därvid skallbetalningsskyldighet åläggas mot statsverket för dessa kostnader i deras helheteller till viss kvotdel utan angivande av bestämt belopp. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser till-lämpas dock alltjämt, om det dömes till hemskillnad. Utskottet har i samband med propositionen behandlatföljande motioner I. demed anledning av propositionen väckta motionerna 1973:1738 av hertar Henmark (fp) och (), vari hem ställs att beslutar 1. attför sin del anta 4 kap. 2 § första stycket GB med följande som motionärernas förslag betecknade lydelse Kungl.Maj:ts förslag Motionärernas förslag 2§ Kyrklig vigsel må äga rum: Kyrklig vigsel må äga rum: inom , om man- inom , om man nen och kvinnan eller en av dem nen och kvinnan eller en av dem tillhör kyrkan; och tillhör kyrkan; och inom annat trossamfund, om inom annat trossamfund, om Konimgen medgivit attvigsel må Konungen medgivit att vigsel må förrättas inom samfundet och förrättas inom samfundet. mannen och kvinnan eller en av dem tillhör samfundet. 2. att betänketid skall krävas vidäktenskapsskillnad i samtliga fall, 3. att en sådanrådgivningsmöjlighet tillskapas, att såväl juridisk som annan rådgivning kanske vid konfliktsituationer inom äktenskap. 1973:1748 av fröken (), varihemställs att hos Kungl. Maj:t hemställer om, att informationsbroschyrer utarbetas kring främmande länders familjerätt att delas ut i samband med prövning enligt de riktlinjer som angivits i motionen. LU1973: 20 39 1973:1767 av m.fl. (fp), vari hemställs att riksda gen beslutar om sådan ändring av föreslagen lydelse av 4 kap. 2 § GB, att kyrklig vigsel må äga rum inom samt inom annat trossamfund, om Konungen medgivit att vigsel må förrättas inom sam fundet, oberoende av om de som vill ingå äktenskap eller någon av dem tillhör visst samfund samt att beslutet för de fria trossamfundens del skall vara oberoende av kyrkomötets hörande. 1973:1778 av fröken m.fl. (fp), vari hemställs att riks gen för sin del beslutar att i stadgas att äktenskaps skillnad mellan makar skall föregås av tre månaders betänketid i det fall då makarna är ense om beslutet att skiljas och saknar minderåriga barn under sin vårdnad. 1973:1779 av fröken m.fl. (s), vari hemställs att riks dagen för sin del antar det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring av (FB) med de ändringarna att dels i 6kap. införes en ny 12 a § 1 och 2 §§ erhåller nedan angivna lydelse: sammanboende föräldrar tillbarn utom äktenskap att barnet skall stå under deras gemensamma vårdnad, äge degöra anmälan härom till myndighet, som Konungen bestämmer. Efter sådan anmälanskall i fråga om vårdnaden om barnet även vad som stadgas i 1 och 59 §§ medavseende på vårdnad om barn i äktenskap gälla i tillämpliga delar. Vad i första stycket sägs skall gälla även i fråga om barni äktenskap, vars föräldrar sammanbo efter dom på äktenskapsskillnad. Bestämmelsernai 110 §§ skola därvid gälla i tillämpliga delar. Maj:ts förslag Motionärernas förslag För underårigt barn i äktenskapvare föräldrarna förmyndare. Dör en av föräldrarna, eller kan någon av demenligt 4 § icke vara förmyndare, eller varder någon av dem entledigad frånförmynderskapet, vare den andre barnets förmyndare. Dömes till äktenskapsskillnad Dömes till äktenskapsskillnad mellan föräldrarna, vare den bar- mellan föräldrarna, vare den bar nets förmyndare, som skall hava nets förmyndare, som skall hava vårdnaden om det. Varder eljest vårdnaden om det; och skola be- förordnat att vårdnaden skall tillkomma allenast den eneav föräldrama, vare han ock förmyndare. stämmelserna i första stycket gälla, om barnet efterföräldrarnas anmälan enligt 6 kap. 12 a § andra stycket står under deras gemensammavårdnad. Varder eljest förordnat att vårdnaden skall tillkomma allenast denene av föräldrarna, vare han ock förmyndare. För underårigt barn utom äktenskapvare modern förmyndare. Har vårdnaden om barnet tillagts fadern, vare han dessförmyndare. För underårigt barn utom äktenskapvare modern förmyndare. Har vårdnaden om barnet tillagts fadern, vare han dessförmyndare. Står barnet efter föräldrarnas anmälan enligt 6 kap. 12 a § förstastycket under deras gemensamma vårdnad, skall vad som stadgas i 1 § medavseende på barn i äktenskap gälla i tillämpliga delar. F. 1973:1789 av m.fl. (m), vari hemställs att riks dagen avslår propositionen. 1973:1790 av iVikmanshyttan m. fl. (c), vari hemställs att måtte besluta att, i avvaktan på kompletterande utredningar samt på grund av angelägenheten av en samnordisk lag stiftning, avslå propositionen. 1973:1791 av m. fl. (c), vari hemställsatt 1. beslutar om sådana ändringar i lagförslagen somtillgodoser vad som anförts i motionen om a) domstolsprocedurenvid äktenskapsskillnad på ansökan av makar som är ense och inte har barn under16 år, b) befogenhet fördomstol att utse särskild medlare i vissa fall; 2. tillkännnager för Kungl. Maj:t som sin mening vad somanförts i motionen om det fortsatta reformarbetet på äktenskapsrättens om råde. 1973:1792 av (),vari hemställs att avslår propositionen. LU 1973: 20 41 1973:1793 av m. fl. (vpk), varihemställs att beslutar 1. att i den nya familjerättslagstiftningenersätta begreppet äktenskap med begreppet registrerad samlevnad, 2. att existerande äktenskap fårmöjlighet att kvarstå på grundval av giftermålsbalk eller övergå tillden registrerade samlevnadens form, 3. att samhället officiellterkänner existensen även av andra, fria samlevnadsformer, 4. att de sexuellt avvikandes rätttill lika villkor med andra grupper erkänns, 5. att det i frågan om vårdnadenav barn skapas full jämställdhet dels mellan fäder och mödrar, dels mellanolika samlevnadsformer, 6. att barnets bästa konsekventgöres till avgörande utgångspunkt i bedömningen av vårdnadsfrågan, 7. att bestämmelserna om underhålltill f. d. äktenskaps- och annan samlevnadspartner jämkas i enlighet medmotionens förslag, 8. att till motionen fogade och ibilaga 1 till detta betänkande intagna förslagen tUl lagtexter i konsekvenshärmed godkännes, 9. att de delar avgiftermålsbalken vilka ej ersattes av det till motionen fogade "Förslag1" till "Lag om samlevnad" (bilaga 1) skall äga giltighet ävenför sådan registrerad samlevnad som nämns i sagda förslag, samt 10. attpropositionens förslag i de delar som ej berörts i punkterna 19 ovan godkännes. 1973:1794 av herrar Hylländer (fp) och (), vari hemställs A. i första hand attriksdagen måtte besluta att avslå propositionen, B. iandra hand att måtte i anledning av propositionen besluta 1. att i samband med begäran omäktenskapsskillnad ett hemskillnadsår blir huvudregel, 2. att äktenskap mellan syskon,såväl helsyskon som halvsyskon som huvudregel icke blir tillåtet, 3. att familjerådgivningen ges enbetydligt vidgad funktion. 1973:1795 av (), vari hemställsatt beslutar att ogifta föräldrar och frånskilda föräldrar skall fåmöjlighet att gemensamt få vårdnaden om gemensamma barn på det sätt som anges imotionen. 1973:1796 av m. fl. (m), varihemställs att LU 1973: 20 42 1. beslutar att 1 kap. 1 § GBalltjämt skall gälla; 2. beslutar att giftomannasamtyckeskall krävas för minderårigs ingående av äktenskap; 3. ger Kungl. Maj:t till känna vadi motionen anförts om utformningen av borgerliga vigselformulär; 4. ger Kungl. Maj:t till känna vadi motionen anförts om trohetsbegreppet; 5. beslutar att delsmedlingsinstitutet inte skall ha provisorisk karaktär, dels en av de tvåförordnade medlarna i varje kommun bör vara präst i ; 6. beslutar att äktenskapsskillnad utom i fall som avses i 11 kap. 4 och 5 §§ GB alltid skall föregås avbetänketid, vilken när make har bam som står under hans vårdnad eller då endasten av makama vill att äktenskapet skall upplösas skall bestämmas till sexmånader och i övriga fall ; 7. avslår förslaget om ändring i 6kap. 12 § FB; samt 8. avslår förslaget till lag om,ogifta sammanboendes gemensamma bostad. 1973:1797 av i (s), varihemställs att hos Kungl. 1. att annat trossamfund änsvenska kyrkan bör erhålla rätt att viga envar som så önskar, 2. att en betänketid av tremånader införes även då makar är eniga om skilsmässa och saknar barn, 3. att minst två medborgare uisesi varje kommun av på förslag av kommunfullmäktige, 4. att minst en av medlarna skallvara förtrogen med religiösa föreställningar om äktenskap och familj, 5. att envar kan söka den medlarede önskar dock att medlingsskyldighet föreligger inom kommunen, 6. att familjerådgivningsbyråemasnarast bör byggas ut, samt 7. attde frivilliga familjerådgivningsbyråerna ges ekonomiskt stöd till sin verksamhet under förutsättning att vissa kvalitativa krav upp fylles. O. 1973:1798 av i (vpk), varihemställs att beslutar att ändra 6 kap. 10 § FB och för sin del antaföljande lydelse av stadgandet LU 1973: 20 43 Fadereller moder, som är skild Fader eller moder som är skild från vårdnaden, må ejbetagas till- från vårdnaden må ej betagas till fälle till umgänge med barnet, fälle till umgänge med barnet med med mindre särskilda omständig- mindre att synnerliga skäl därtill heter föranleder därtill. I samband med beslut i vård han ej med vad som härom be- nadsfrågan fastställer rätten regler stämmes av den som har vårdna- för umgängesrättens utövande, den, skilje rätten dem emellan. Vårdnadshavare, som i uppre- pade fall åsidosätterrättens beslut, dömes till böter. 1973:1799 av i m. fl. (m) varihemställs att beslutar att 1. domstol vid utdömande avunderhåll skall ha möjlighet att ta rimlig hänsyn till fall av otrohet ienlighet med vad i motionen anförts, 2. trohetskravet sådant det kommertill uttryck i 5 kap. 1 § GB skall kvarstå jämväl efter det fortsattareformarbetet, 3. en betänketid om sex månaderskall föregå äktenskaps upplösning även då makarna är ense, förutsatt att de ejvarit åtskilda , GB:s nuvarande 2 kap. 2 § skallkomma till uttryck i lagstiftningen, 5. fortsatt reformarbete avseendeäktenskapslagstiftning underkastas nordisk samordning. 1973:1800 av hert Westbérg i (fp), varihemställs att måtte besluta 1. att för sin del avslåpropositionen, 2. att som sin mening ge Kungl.Maj:t till känna vad i motionen anförts om nya överläggningar med de övriganordiska länderna i fråga om äktenskapslagstiftningen. 1973:1801 av (), vari hemställsatt beslutar 1. att avslå förslaget att görahindret för halvsyskon att ingå äktenskap med varandra dispensabelt, 2. att avslå förslaget attavkriminalisera samlag mellan halvsyskon, 3. att äktenskapsskillnad utom ifall som avses i 11 kap. 4 och 5 §§ alltid skall föregås avbetänketid . LU1973: 20 44 S. 1973:1802 av (),vari hemställs att beslutar att hos Kungl. Maj:t hemställa attprästerna i samt vigselförrättarna inom annat trossamfund änsvenska kyrkan måtte få uttrycklig behörighet som medlare. 1973:1803 av fm Äsbrink (s),vari hemställs att beslutar att en betänketid på sex månaderfastställs för samtliga fall av äktenskapsskillnad. de vid början av rilksdagväckta fristående motionema 1973: 657 av m. (m), vari hemställs att riks dagen hos Kungl. Maj:t anhåller att en utredning tillsätts med uppgift att se över lagar och förordningar i syfte att undanröja förekommande ekonomisk diskriminering av äktenskapet i jämförelse med andra sam levnadsformer. 1973:1090 av herrar iSkärstad (c) och i (c), vari hemställts att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning av möjligheterna att undanröja de ekonomiska skillna derna mellan äktenskap och annan samlevnadsform. I det följande återger utskottet urpropositionen vad föredragande statsrådet under rubriken "allmännasynpunkter" anför om äktenskapets ställning och innehåll. Vidare återgerutskottet de allmänna synpunkter på äktenskapet som framförs i partimotionerna1973: 1789 (m), 1973: 1791 (c) och 1973: 1793 (vpk). Beträffande statsrådets motivering i övrigt till de oUkalagändringarna samt motiveringarna till motionsyrkandena hänvisar utskottet, iden mån de inte närmare återges nedan under utskottets yttrande, till propositionenrespektive de tryckta motionerna. Med början på s. 82 i propositionenanför statsrådet under rabriken "allmänna synpunkter" följande omfamiljen och äktenskapet. Familjen är av grundläggande betydelse både förfamiljemedlemmarna själva och för samhället. Inom familjens ram får barnenvård och uppfostran. Sammanhållning inom familjen kan tillgodose föräldrarnasoch barnens behov av trygghet och samhörighet med andra. LU 1973: 20 45 miskthänseende innebär familjen en hushållsgemenskap som bidrar till att trygga deenskida medlemmarnas försörjning. Detövervägande antalet män och kvinnor som bildar familj väljer att ge sinsamlevnad äktenskapets form. Särskilda undersökningar som avser förhållandenaunder åren 19691970 visar att av samboende män och kvinnor ärgifta. Det finns emellertid tecken som tyder på att det harblivit vanligare att män och kvinnor bildar familj utan att gifta sig.Giftermålsfrekvensen har sjunkit. Antalet ingångna äktenskap har gått ned från61 1966 till 39 1971, vilket motsvarar en sänkning . Det har blivit vanligare att barn föds utom äktenskapet. Av de bam somföddes var födda utom äktenskap. Är uppgick motsvarandeandel till . En särskild undersökning visar att omkring tvåtredjedelar av de nyblivna ogifta mödrarna sammanbor med barnets far. Detmoderna samhället lämnar på många olika sätt stöd åt familjen. På social-,arbetsmarknads-, bostads- och utbildningspolitikens områden liksom inomfamiljebeskattningen görs insatser som syftar till att stödja familjerna ifullgörandet av deras uppgifter eller till att överta uppgifter som tidigarehar fullgjorts inom familjens ram. Särskilt betydelsefulla är de insatser somär inriktade på stöd och hjälp åt barnfamiljerna. Vi har allmänna barnbidrag,bostadstillägg, bidragsförskott, studiestöd, barnpensioner och andra förmånerinom den allmänna försäkringen samt bosättningslån. Inkomstbeskattningen ärlindrigare för den som har försörjningsplikt mot make, om denne saknar egeninkomst. Vidare ges i vissa fall skattelättnad åt den som uppfostrar bam ellerutger underhållsbidrag till make. Samhället lämnar särskild service tillbarnfamiljerna i form av barnstuge- och familjedaghemsverksamhet, socialhemhjälp, förebyggande mödra- och barnavård etc. Familjerelationernaoch familjebandens betydelse förändras med samhällsutvecklingen. Ä andra sidanpåverkas också denna utveckling av rådande familjemönster. Det råder ettväxelspel mellan familjens levnadsmönster samt lagstiftning och sociala ellerekonomiska förändringar i samhället. Underde har betingelserna för familjebildning och familjelivliksom familjernas levnadsmönster ändrats. Dessa förändringar till trots stårdet utom tvivel att familjen även kommer att ha en central plats isamhällslivet. Familjepolitiken är därför av stor betydelse. Av särskild viktär att samhället ger stöd åt barnfamiljerna. M.en det är också en viktiguppgift för samhället att reglera familjemedlemmarnas inbördes förhållandengenom lagstiftning. Därvid träder reglema om äktenskapet och dessrättsverkningar i förgranden. Utanförden familjerättsliga lagstiftningen exempelvis inom social- ochskattelagstiftningen likställs i viss utsträckning samlevande LU 1973: 20 46 Tanken är att samboende män och kvinnor som lever under sammasociala och ekonomiska förhållanden skall behandlas lika oberoende av om de haringått äktenskap eller inte. Vid förverkligandet av denna tanke harlagstiftaren ofta ställts inför problem att finna lämpliga och lättkonstaterbara kriterier för att avgöra om aktenskapsliknande samlevnadföreligger eller inte i det enskilda fallet. Ett vanligt sätt att lösaproblemet har inom social- och skattelagstiftningen varit att med giftalikställa samboende som har varit gifta med varandra eller som hareller har haft barn tillsammans. Andra kategorier av samboende har inte kunnatlikställas med gifta, eftersom det inte har ansetts kunna komma i fråga attbygga avgränsningen på regler som förutsätter att myndigheterna i enskilda fallskall göra ingående undersökningar beträffande människors personligalevnadsförhållanden. Idetta lagstiftningsärende har under remissbehandlingen gjorts gällande attsocial- och skattelagstiftningen i viss utsträckning har fått sådan utformningatt makar blir sämre ställda än samlevande ogifta. Enligt min mening kan intemed fog hävdas att äktenskapet diskrimineras inom social- ochskattelagstiftningen. Jag kan på denna punkt hänvisa till den redogörelse somnyligen lämnades av statsrådet i ett interpellationssvar i (prot. 1972: 135 § 4). För egen del har jag inte anledning att gå närmare in pådessa frågor . De är inte aktuella i detta lagstiftningsärende,som rör den civilrättsliga regleringen av familjemedlemmarnas inbördesförhållanden. Jag vill endast framhålla att min principiella uppfattning äratt man vid utformningen av regler om skatter och sociala förmåner i möjligmån bör undvika att ge reglerna ett sådant innehåll att människor förlorar påatt gifta sig eller vinner på att skiljas. Despeciella problem av både ekonomisk och personlig art som den äktenskapligasamlevnaden mellan man och kvinna och deras familjeliv med eventuella barnunder deras vårdnad ger upphov till gör det nödvändigt att lagstiftningentillhandahåller ett särskilt regelsystem för dessa samlevnadsförhållanden. Likauppenbart är att äktenskapsrättens regler kan göras tillämpliga endast i falldå kontrahenterna har kommit överens om att gifta sig och på visst sätt utåtmanifesterat sin överenskommelse, dvs. när de har ingått äktenskap i den formlagen anvisar. Dettainnebär visserligen att de människor, som sammanlever under aktenskapsliknandeförhållanden, dvs. under i princip samma sociala och ekonomiska betingelser somgifta personer, men som av en eller annan anledning inte vill ingå äktenskap, iåtskilliga hänseenden blir underkastade andra rättsregler än de gifta och attdetta kan vara oförmånligt för dem båda eller för endera av dem. Detta äremellertid ofrånkomligt om man utgår från att äktenskapet är och måste varagrundat på frivillig överenskommelse. Det är enligt min meningav största betydelse att människornas fri- LU 1973: 20 47 hetatt själva utforma sitt personliga liv, att välja samlevnadsform och attbestämma de etiska normer som skall gälla för deras familjeliv respekteras.Lagstiftarens ambitioner på äktenskapsrättens område bör begränsas till atttillhandahålla lösningar på praktiska problem och inriktas på alt reglernaskall ges en sådan utformning att de kan accepteras av praktiskt taget allamänniskor. Arbetar man med denna målsättning bör det vara möjligt att bevaraäktenskapet som den normala och naturliga formen för familjebildning för dethelt övervägande flertalet människor. Det är från flera synpunkter önskvärtatt så sker. Samhälletmåste emellertid räkna med som en realitet att det finns ett betydandeantal familjer där föräldrarna inte är gifta. Lagstiftaren måste ta hänsyntill detta, framför allt vid utformningen av bestämmelser som direkt ellerindirekt berör barn. Det bör givetvis inte i en modern lagstiftning fåförekomma att barnens intressen bhr sämre tillgodosedda av det skälet attföräldrama inte är eller har varit gifta med varandra. I fråga om vårdnaden ombarn och rätten till den gemensamma familjebostaden bör därför eftersträvas isak enhetliga regler för alla samlevande oberoende av om samlevnaden sker inomäktenskapets ram eller inte. Vårgällande giftermålsbalk (GB) kom . Dess regler om ingående ochupplösning av äktenskap motsvarar den lagstiftning i ämnet som hade införtsredan år 1915. Det är allmänt erkänt att balken var ett för sin tid förnämligtlagverk. Den präglades av både realism och framsynthet. Vidtiden för GB:s tillkomst innebar det nästan allenarådande famil-jemönstret attmannen var den förvärvsarbetande som skaffade familjen de nödvändigakontanterna, medan hustrun arbetade i hemmet och svarade för barntillsynen.Knappt 4 % av de gifta kvinnorna hade förvärvsarbete utanför hemmet.Institutioner för barntillsyn var utomordentligt sällsynta. Ensamståendefamiljeförsörjare erbjöds inte annat stöd från samhällets sida än en torftigfattigvård. Ettväsentligt syfte med lagstiftning var att bryta med det tidigarepatriarkaliska familjemönstret med mannen som familjens överhuvud och ersättadet med ett system där man och hustra är likaberättigade. Balkens reglerinnebär i princip att båda makama har samma rättigheter och skyldigheter. Motbakgrund av den fasta rollfördelning mellan makarna som vid tiden för GB:stillkomst präglade förhållandena i de flesta familjer är det dock naturligtatt den rättsliga jämställdheten mellan makarna i huvudsak blev av formellkaraktär. Förutsättningarna för en reell ekonomisk självständighet för kvinnanvar i allmänhet små, eftersom hustrun för sin försörjning var hänvisad till deinkomster som mannen genom sitt förvärvsarbete tillförde familjen. Under dåtidaförhållanden var det naturligt att använda restriktiva skilsmässoregler för attslå vakt om familjestabiliteten. LU 1973: 20 48 irätten att skiljas sågs som ett verkningsfullt medel att förhindra familjeupplösning.Samlevnad mellan man och kvinna utan äktenskap var inte socialt accepterad. Desociala förhållanden som rådde vid tiden för GB:s tillkomst innebar i och försig en rationell motivering för uppfattningen att lagstiftningen bordemotverka skilsmässor genom restriktiva regler av olika slag. Enligt då förtiden allmänt omfattade värderingar borde en make inte egenvilligt få undandrasig samlevnaden annat än i särskilda fall då ett sådant handlingssätt framstodsom morahskt berättigat. Inte heller om makarna var ense om att skiljas bordede ha full frihet att upplösa sitt äktenskap. Intebara reglerna om upplösning av äktenskap utan också andra bestämmelser i geruttryck åt etiska normer för hur makar bör uppträda mot varandra. Om någon avmakarna grovt åsidosätter sina förpliktelser mot den andra kan det berättigaden förfördelade maken att få äktenskapet upplöst.