bet · FW01UU3 · 1973-12-31 00:00:00 — dels motionen 1973:1101 av herrarHelén (fp) och (), i vad avser hemställan att hos Kungl.Maj:t begär förslag redan till årets riksdag om ett vidgatinvesteringsgarantisystem för svenska företags u-landsinvesteringar, i enlighetmed vad som anförs i motionen (punkten 22), att hos Kungl. Maj:tbegär förslag till höstriksdag om inrättande av ett utvecklingsbolagmed uppgift att stödja investeringar i och underlätta svenska företagsmedverkan i utvecklingsfrämjande projekt i (punkten 23), att riksdagenhos Kungl. Maj:t begär förslag till höstriksdagen om ökad satsning påförinvesteringsundersökningar i med svenskt näringslivs medverkan(punkten 24). har isitt nyhgen avgivna betänkande (SoU 1972:90) framlagt förslag om ett utvidgatsystem för investeringsgarantier. Ur betänkandet må följande refereras: har en rad u-länderlagt allt större vikt vid behovet att industrialisera sina ekonomier. Det största hindret för en industrialisering äru-ländernas brist på kapital och kunskap om industriell produktion ochförsäljning. Detta kan överföras från i-länderna genom direkta utländskainvesteringar eller offentliga industribiståndsinsatser. Flertalet u-ländervälkomnar direkta investeringar även om inställningen till dessa under årenförändrats. Det gäller framför allt frågan om utländskt ägande av u-ländernasnaturresurser, vilket medfört nationaliseringar eller lagstiftning omdelägarskap. Även för ett antal andra sektorer inom näringslivet änråvaruproduktionen har restriktioner införts. För svenska investeringar har englidning från helägda svenska bolag mot s. k. joint skett. Det ärblott storföretagen som investerar i . Huvudskälet för de svenskaföretagens utlandsetablering är utan tvivel önskemålen att bibehålla och utvecklamarknaden. I stor utsträckning är alltid utlandsinvesteringarna att betraktasom en förlängning av exportverksamheten, relativa del av exportenhar dock minskat, för del från till 8,, För att stödja investeringar i kan bl. har 13 i-länder upprättatinvesteringsgarantisystem. Dessa syftar till att skydda investeraren motexpropriationsrisker, kalamitets-risker och transfereringsrisker, dock ej endevalvering av den lokala valutan. Endast direkta investeringar kan kommaifråga och positiva utvecklingseffekter brukar krävas. Samtliga garantisystemutom det svenska täcker investeringar i alla . Ett multilateralt investeringsgarantisystem utreds inomVärldsbanken, men bl. a. på grund av många negativa inställning fårett sådant system betraktas som osäkert. Det svenska investeringsgarantisystemet, som beslutades1968, ansluter sig till de övriga systemen med den skillnaden att det begränsastill investeringar i de svenska programländerna och att utvecklingseffekten,särskilt dess sociala aspekter, starkare betonats. Svenska statliga stödåtgärder för att underlätta detsvenska näringslivets handel med och investeringar i har bl. a.utgjorts av exportkreditgarantier och investeringsgarantier. Vad gällerinvesteringsgarantisystemet skall det statliga stödet avse projekt med klartpåvisbar De kommersiella målen spelar enrelativt underordnad roll. I samband härmed framhåller utredningen att denprincipiella skiljelinjen mellan bistånd och affärer inte får uppfattas som ettförnekande av att rent kommersiella transaktioner kan ha klart utvecklingsfrämjandeeffekter. Det är därför viktigt att i den biståndspolitiska debatten göra endistinktion mellan syfte och effekt. Det svenska investeringsgarantisystemet har aldrigtillämpats. Det är svårt att fastställa vilken betydelse möjligheten att få engaranti har för företagens investeringsbeslut. För de stora exportföretagentorde den blott ha en marginell betydelse. Det kan ju också på andra sättskydda sina intressen. Tendensen till ökade nationaliseringar torde dock haökat den vikt investeringsgarantierna tillmäts. Investeringsgarantin kan som enbland många faktorer bli tungan på vågen för ett investeringsbeslut.Utvecklingen i andra i-länder går mot att allt fler u-landsinvesteringargaranteras. Osäkerheten om ett multilateralt garantisystem stärker också kravetpå ett effektivt fungerande svenskt systetn. Utredningen anser att villkorenför det svenska investeringsgarantisystemet bör omprövas, väsentligen i tvåavseenden: modifikationer av tillämpningsbestämmelserna kan göras och envidgning av länderkretsen bör diskuteras. Det svenska investeringsgarantisystemets krav påutvecklingseffekt bör bibehållas. Bekräftelse från värdlandets sida på attprojektet betraktas som utvecklingsfrämjande och överensstämmande med landetsutvecklingsplan bör även fortsättningsvis inhämtas. Kravet på att det investerande företaget ger de anställdatillfredsställande anställnings- och arbetsvillkor och visar en positivinställning till facklig verksamhet kvarstår. Utredningen finner det dockangeläget klargöra att uppfyllandet av de sociala villkoren måste bli beroendeav de praktiska möjligheterna i enskilda länder. Nödvändigheten av att göra en klar skillnad mellan biståndoch kommersiellt motiverade insatser kan enligt utredningen understrykas genomatt ett utvidgat investeringsgarantisystem beträffande såväl handläggning sommedelsanvisning avskiljs från det bilaterala biståndsprogrammet. Utredningenföreslår således att investeringsgarantisystemet utvidgas till att gälla iprincip samtliga och att i fortsättningen de budgetmedel som kan kommaatt erfordras för skaderegleringar överstigande tillgängliga premiemedelanvisas från annat anslag än biståndsanslagen. En uppbyggnad av premiereservenbör dock komma till stånd genom en engångsavsättning från sistnämnda anslag. I motionen 1973:1101 hemställs omförslag rörande ett vidgat investeringsgarantisystem redan till årets riksdag. Utskottet har erfarit att industribiståndsutredningensbetänkande nu är föremål för remissbehandling. Därefter torde sedvanhgberedning av frågan om ett utvidgat system för investeringsgarantier äga rum. 1 motionen 1973:112 föreslås att upphäversystemet med statliga investeringsgarantier för investeringar i u-länderna.Motionärerna menar att med kapitalexport följer negativa verkningar förmottagarlandet. Utskottet erinrar om att målsättningen för Sverigesinsatser i utvecklingssamarbetet är att det skall stödja egnautvecklings-ansträngningar och därigenom medverka såväl till ekonomisk tillväxtsom till social och ekonomisk utjämning. Även i vad gäller investeringsgarantierär mottagarländernas värderingar vägledande för den svenska politiken. Inrättande av elt utvecklingsbolagför bl. a. investeringar i föreslås i motionerna 1973:625 och1973:1101. I den första motionen sägs bl. a. att ett dylikt bolag, ägtgemensamt av staten och näringslivet, bör kunna ta initiativ till och bäraföretagarriskerna för kommersiella investeringar i och även ingå somdelägare i u-landsetablerade konsortier. Motionen 1973:1101 talar om ett utvecklingsbolag meduppgift att stödja investeringar i och att underlätta svenska företagsmedverkan i utvecklingsfrämjande projekt i . Även denna fråga har behandlats avindustribiståndsutredningen, som ställt sig negativ till tanken på ett dyliktbolag.Bl. a. antar utredningen att de stora exportföretagen kommer att bygga utdotterföretag även utan en svensk statlig partner. De små och medelstoraföretagen bedöms i regel ha mindre kapacitet att avvara företagsledning ochriskkapital. Utskottet noterar att samtliga ovan berörda frågor kan tasupp till behandling av den biståndspolitiska utredningen, vilken enligtdirektiven bl. a. bör beakta industribiståndsutredningens förslag vid sinallmänna översyn av den svenska biståndspolitiken. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 1973:112, 1973:625och 1973:1101 i berörda delar. I motionen 1973:1101 föreslås att en ökad satsning sker påförinvesteringsundersökningar i med svenskt näringslivs medverkan. Utskottet har erfarit att betydande resurser redan nuställs till förfogande för dylika undersökningar, SIDA har f, n. en anslagspostpå 13 milj. kr. för projektförberedelser, som i stor utsträckning utnyttjas förförinvesteringsstudier. Därutöver kan medel inom de olika länderramarnaanvändas för dylika studier. Mottagarländernas önskemål om svenskt bistånd föratt utföra förinvesteringsstudier torde i regel kunna tillmötesgås. Syftet med motionen 1973:1101 i denna del synes varatillgodosett, varför motionen avstyrks. 1, attriksdagen avslår motionen 1973:112, 2. att avslår motionen1973:625 i vad avser frågan om utvecklingsbolag och motionen 1973:1101, såvitt den avser frågorna om investeringsgarantisystem, utvecklingsbolag och förinvesteringsundersökningar. Propositionen(s. 20-21, 27-29, 42-44) I propositionen föreslås en ändradform för redovisning av bidragen tOl () ochVärldshälsoorganisationens (WHO) forskningsinsatser. Förslaget refereras underpunkten 17. För familjeplaneringsinsatser har under innevarandebudgetår beräknats totalt ca 77 milj. kr., varav sammanlagt ca 46 milj. kr.för bidrag till internationella organisationers verksamhet. Motsvarande beloppför /74 beräknas av SIDA komma att uppgå till 95 resp. drygt 56milj. kr., varav 39 milj. kr. belastar anslaget C 1. Bidrag tillinternationella biståndsprogram. () finansierar projekt somhuvudsakligen utförs av . Verksamheten bygger på frivilligabidrag från såväl i- som . beräknas de sammanlagda bidragsutfästelsernauppgå till ca 35 mUj. har beslutat att uppdra åtUNDP:s styrelse att förvalta befolkningsfonden. Därmed har ansvaret för fondenflyttats från generalsekreteraren till ett mellanstatligt organ. Detta viktigaprincipbeslut är att välkomna för svensk del. står klart att ettantal viktiga praktiska problem, som har samband med önskemålet att höjafondens effektivitet, återstår att lösa. Däribland kan nämnas den viktigafrågan om samordningen mellan av UNFPA finansierade program och UNDP:sverksamhet i stort. Det är angeläget att noggrant följer och verkar för en höjning av fondens effektivitet. 1 avvaktan påresultatet av den nu genomförda reformen och med hänsyn till den låga takten ifondens medelsförbrukning, förordar departementschefen ett oförändrat svensktbidrag under /74, dvs. 15 milj. kr. När reformens effekter kanöverblickas bör flerårsutfästelser till fonden kunna övervägas. Förberedelsearbetet för den av FN till år 1974sammankallade befolkningskonferensen har kommit in i ett aktivt skede. har givits ställning som mellanstatligt förberedandeorgan för konferensen, och en generalsekreterare för konferensen har utsetts.Konferensen bör enligt svensk uppfattning erbjuda ett tillfälle till en samladinternationell diskussion av befolkningsfrågan och till att fastläggaFN-systemets politik på detta viktiga område. Det svenska förberedelsearbetetför konferensen utförs inom den av Kungl. Maj:t tillkalladenationalkommittén för . Härigenom har förutsättningarskapats för ett aktivt svenskt deltagande i det internationella samarbetet påifrågavarande område. Ett omfattande svenskt stöd lämnas tillVärldshälsoorganisationen (WHO) för forskning på den mänskliga fortplantningensområde. Projektet är delvis knutet till i , Detomfattar bl. a. stöd till forsknings- och utbildningscentra, samarbete medkhniker i 9 saml Nr 3 olika länder samt upprättande av internationellaforskningsgrupper på kontraceptivforskningens område. Projektets totalkostnadhar uppskattats till knappt 30 milj. dollar. Härav svarar för . Återstoden tillskjuts av , , samt Ford-stiftelsen.Sveriges bidrag under /74 beräknas till 25 milj. kr. Vid sidan av bidragen till mellanstatliga organisationersbefolkningsprogram, vilka tidigare redovisats, utgår även bidrag till vissaenskilda internationella organisationers familjeplaneringsverksamhet. /74 föreslår SIDA ett ökat bidrag till (). IPPF förmedlar bistånd till familjeplaneringsverksamhet, som bedrivsav enskilda organisationer i . Av särskild betydelse är dennaverksamhet i länder som saknar officiella familjeplaneringsprogram. Även iländer med av regeringen stödda program har de frivilliga organisationerna enviktig pionjäruppgift bl. a. inom sexualundervisningens område. Verksamhetenfinansieras helt med frivilliga bidrag, som för uppgick till . I enlighet med SIDA:s förslag beräknas en höjning av det svenskabidraget från 10 till 15 milj. kr, I samband med propositionens redogörelse för detländerfördelade biståndet (s. 34 - 44) omnämns ett antalfamiljeplaneringsinsatser i enskilda länder. stöder familjeplaneringsprogram delsgenom leveranser av preventivmedel, dels genom finansiering av ettfamiljeplaneringsinstitut. bidrag till det sydkoreanskafamiljeplanerings-programmet t. o. m. /72 uppgår till ca 10,5milj. För innevarande budgetår beräknas ett bidrag om 3,2 milj. kr. Förutomhuvuddelen av familjeplaneringsinstitutets byggnadskostnader har åtagitsig att svara för ungefär hälften av dess driftkostnader t. o. m. budgetåret1975/76. Leveranserna av preventivmedel förutses vara avslutade i och /74. SIDA räknar med att därefter kommeratt kunna svara för detta bistånd. För familjeplaneringsbiståndet till Sydkoreaberäknar SIDA för /74 totalt ca 4 milj. kr. I detta sammanhang har utskottetbehandlat motionen 1973:1101 av herrar () och (), i vad avserhemställan att beslutar om en sådan omdisponering av medlen under"Övriga multilaterala bidrag" att får ett iförhållande till Kungl, Maj:ts förslag med 5 milj. kr. höjt anslag på 20 milj,kr, för /74 (punkt 4), att begär hos Kungl. Maj:t attde svenska familjeplaneringsinsatserna i fortsätter även under denärmast följande budgetåren (punkt 13), att ger Kungl. Maj:t tillkänna vad i övrigt anförs i motionen under avsnittet"Familjeplanering" (punkt 14). Anslagen förfamiljeplaneringsinsatser har ökat år för år. Under /69utbetalades 28 milj. kr. för detta ändamål medan anslaget för nästa budgetårkommer att uppgå till 95 milj. kr. har med tillfredsställelse noterat (UU 1972:6)den starka satsning på familjeplanering som sker inom den svenskabiståndsverksamheten och uttalat att direkta familjeplaneringsinsatser ävenfortsättningsvis kan ske utanför kretsen av programländer. Därvid är detväsentligt att beakta att familjeplaneringsinsatserna integreras i en allmänoch social omvårdnadspolitik. Frågor rörande de fortsatta svenska insatserna på dettaområde torde komma att behandlas av den biståndspolitiska utredningen. I motionen 1973:1101 förordas attfamiljeplaneringsinsatser skall förbli etthuvudelement i svensk biståndspolitik. Motionenssyfte synes vara tillgodosett, varför den avstyrks. I motionen 1973:1101 föreslås att bidraget till FN:sbefolkningsfond för nästa budgetår skall utgå med 20 milj. kr. Istatsverkspropositionen föreslås 15 milj. kr. Utskottet, som anser att beräkningen av detta bidrag börske bl. a, på grundval av en bedömning av fondens kapacitet att effektivtanvända ökade medel, finner inte att det föreligger anledning avvika frånKungl. Utskottet avstyrker därför motionen 1973:1101 i dennadel. Beträffande svenska familjeplaneringsinsatser i ,vilken fråga tas upp i motionen 1973:1101, har utskottet erfarit att regeringenefter framställning från SIDA beslutat att sådana insatser skall göras för atttäcka det malaysiska behovet fram till slutet av , Från börjanav 1975 beräknas överta verksamheten. Syftet med motionen 1973:1101 i denna del synes varatillgodosett, varför den avstyrks. Utskottet återkommer i samband med medelsanvisningen underpunkten 20 (Bidrag tiU internationella biståndsprogram) till hemställanangående motionen 1973:1101 i vad avser bidrag till . att avslår motionen1973:1101 i vad avser familjeplaneringsinsatser i och vad i övrigtanförts i motionen under avsnittet "Familjeplanering". exportinkomster m. m. Propositionen (bil, 5s. 27; bil. 12 s. 4 - 5) stöd till u-ländernasexportfrämjande verksamhet har till största delen lämnats i form av bidrag tillUNCTAD/GATT.s Internationella handelscentrum (ITC). Dentredje sessionen med FN.s konferens för handel och utveckling (III) ägde rum i den13 april . En kortfattad redogörelse för denna session harframlagts av i en broschyr med titeln . De främsta resultaten av konferensen blev principbesluten,att skall erhålla vederbörlig representation vid internationellabeslut i valutafrågor samt att alla garanteras full möjlighet atteffektivt delta GATT-förhandlingar och att särskild hänsyn därvidtas till problem. Enighet nåddes också om ett program för särskildaåtgärder för de minst utvecklade länderna. Ett omfattande arbetsprogram hänsköts till organ. Möjligheterna till framsteg blir beroende av i vilkenutsträckning man utnyttjar de fortsatta förhandlingsmöjligheter som konferensenanvisat. är medlem i såväl somsamtliga huvudkommittéer. undertecknade det internationellakakaoavtalet. Avtalet, som främst syftar till att stabiliseravärldsmarknadspriset på kakao, kommer att föreläggas för godkännande. De särskilda tullförmånerna för (s. k.tullpreferenser) trädde i kraft för del . Detillämpas nu för sammanlagt 50 länder och områden. I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1973:625 av herrBohman m. fl. (m), i vad avser hemställan att hos Kungl, Maj:tuttalar att verkar för internationella överenskommelser, som stöderu-ländernas exportansträngningar (punkten 6), dels motionen 1973:1101 av herrarHelén (fp) och (), i vad avser hemställan att uppmanarregeringen att tillsammans med övriga nordiska länder med kraft verka för attett system med supplementär finansiering kommer till stånd (punkten 20), attriksdagen ger Kungl Maj:t tiU känna vad som i övrigt anförs i motionen omvärldshandeln och åtgärder för att främja export (punkten 21), dels motionen 1973:1104 av herrHermansson m. fl. (vpk), i vad avser hemställan att hos regeringenbegär att den svenska politiken gentemot utformas med beaktande avatt upphör med stödet till den amerikanska dollarn och vidförhandlingarna om en reglering av den internationella valutapolitiken verkarför de krav som enats om i denna fråga i Lima-programmet (fjärdeatt-satsen), att verkar för att Lima-programmets krav på deninternationella handels- och tullpolitikens område uppfylls vid de föreståendeGATT-förhandlingarna (femte att-satsen). Den största delen av Sverigesimport från är tullfri. Detta gäller industrivarorna utom vissatextilvaror, skor och lädervaror. På råvaruområdet belastas endastlivsmedelsprodukter och de jordbruks-reglerade varorna med tullar elleravgifter. Vid FN:s tredje konferens om handel och utveckling (III) år1972 meddelade handelsministern att de svenska tullpreferenserna för u-länderkommer att utvidgas till ytterligare ett antal jordbruksprodukter, såsom vin,vindruvor och tobaksvaror. Vidare erbjöds tekniskt bistånd från svensk sida föratt hjälpa att uppfylla ursprungsbestämmelserna, dvs. de regler somanger vad som krävs för att en vara skall anses ha sitt ursprung i ett u-land. har verkat för att handelsproblemskall upptas som en viktig fråga planerade GATT-förhandlingar. har förordat internationellarävaruavtal i de fall, där dessa kan bidra till att lösa de problem som hängersamman med fluktuerande råvarupriser. a. visat starkt intresseför tillkomsten av ett internationellt kakaoavtal. Ett sådant avtal har nukommit till stånd. Exportfrämjande bistånd syftar till att underlätta föru-länderna att avsätta sina varor på i-ländernas marknader. Det omfattaråtgärder som hjälper skapa effektiva exportorganisationer, attförbättra informationen om avsättningsmöjligheterna på olika marknader samt attundanröja eventuella brister i fråga om varornas kvalitet och utformning.Åtgärder av detta slag kompletterar strävanden att bygga uppexportindustrier och i-ländernas åtgärder för att gentemot avskaffatullar och andra handelshinder. exportfrämjande bistånd kanaliseras ihuvudsak genom /internationella handelscentrum (ITC). ITC:sverksamhet finansieras genom ordinarie anslag från och , genombidrag från UNDP samt genom frivilliga bidrag från enskilda länder. ärden ojämförligt största bidragsgivaren det svenska bidraget motsvarar avITC:s totala resurser. De svenska insatser som utförs i samarbete med ITC avserhuvudsakligen s. k, paketprogram i , , , ,, Sri Länka och . Programmen innebär att flera exportfrämjande insatsersätts in för att främja u-landets export av hel- och halvfabrikatbaserade på huvudsakligen inhemska råvaror: målinriktad utbildning, marknadsstudier,produktutveckling, experthjälp med exportplanering och rådgivning i olikamarknadsföringsfrågor, uppbyggnad av institutionella exportorgan, deltagande iutländska varumassor i samband med marknadsutvecklingsprojekt m. m. stöd för exportansträngningar hållerpå att ytterligare byggas ut. Det sker i nära samarbete med ITC. Aktuellaplaner omfattar bl. a. fortsatt utbyggnad av pågående projekt i , Sri Länka, , , , Cubasamt nya projekt i , , och . Vidare planeras bl. a.regionala utbildningsprogram i och en undersökning om möjligheten atti upprätta ett nationellt organ till stöd för u-ländernasexportfrämjande verksamhet på den svenska marknaden. Utöver biståndet inom ramen för ITC planerar SIDA ocksåinsatser i direkt samarbete med . Som exempel kan nämnas att detfinns planer på att ställa svenska specialister till förfogande åt statligaexportföretag i , och . Det internationella valutasystemet är av central betydelseför alla länder. har förklarat sig berett att i Internationellavalutafonden medverka till lösningar, som tillgodoser långsiktigaintressen. Åtgärder för att garantera en stabilexportinkomstutveckling har länge diskuterats i internationella sammanhang.Sverige kan sägas vara det land som mest aktivt bland i-länderna drivit fråganom införande av supplementär finansiering, dvs. ett system som skulle garanterau-ländernas utvecklingsplaner mot oförutsedda och långvariga bortfall avexportintäkter. Förslag härom har behandlats i bl. a. och Världsbanken.Inga resultat har uppnåtts, främst på grund av bristande intresse frånde stora i-länderna, vilka bl. a. gör gällande att supplementär finansieringinte skulle lösa de djupare liggande problemen. Av den redogörelse som här givits för de svenskainsatserna framgår att syftet med motionerna 1973:625 och 1973:1101, bådasåvitt nu är i fråga, synes vara tillgodosett, varför dessa motioner avstyrks. Med tanke på de redovisade svenska ståndpunkterna avseendefrämjande av u-Iändernas valuta- och handelspolitiska intressen avstyrks motionen1973:1104 i berörda delar. 1. att riksdagenavslår motionen 1973:1101 i vad avser supplementär finansiering och åtgärderför att främja export m. m., 2. att riksdagenavslår motionen 1973:625 i vad avser internationella överenskommelser somstöder exportansträngningar, 3. att riksdagenavslår motionen 1973:1104 i vad avser krav i fråga om valuta- ochhandelspolitik. Villkor för finansiellt bistånd Propositionen (s. 15) Den av DAC antagna rekommendationenom villkoren för biståndet till u-Iänderna innebär att inga transaktioner medlägre gåvoelement än skaU räknas som bistånd Qfr den inledanderedogörelsen under "Allmänt"). har accepterat den nya villkorsrekommendationenmen hävdat att den inte är tillräckligt långtgående. Frånsvensk sida har särskilt framhållits att svåra skuld- situationen motiverar ökat bistånd på mycket mjuka viUkorsamt att det är otillfredsställande att enskilda transaktioner med så lågtgåvoelement som över huvud får redovisas som bistånd. Med hänsyn tiU bl.a. dessa svagheter i den nya rekommendationen är det för del naturligtatt fortsätta att verka för en allmän uppmjukning av villkoren för detinternationella utvecklingsbiståndet. Vidare arbetar inom DAC för att åstadkomma friareupphandling under utvecklingskrediterna. I motionen 1973:1101 av herrarHelén (fp) och () hemställs att hos Kungl. Maj:t begärförslag om ytterligare uppmjukningar av villkoren för de nya u-landskrediterSverige avtalar samt möjlighet att efter prövning helt eller delvis avskrivaamorteringarna på gamla utvecklingslån (punkten 18). Av statsverkspropositionen framgåratt fortsätter att verka för en allmän uppmjukning av vUlkoren för detinternationella utvecklingsbiståndet. Frågor rörande villkoren för finansiellabilaterala bistånd är föremål för en löpande översyn inom Kungl.