bet · FW01SkU23 · 1973-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1973 SkU 1973:23 betänkande i anledning av motioner omsparstimuleran-de åtgärder vid beskattningen. I detta betänkande behandlas motionerna 1973:559 Gfr 1973:241) av m. fl. (m) varihemställs att 1. hosKungl. Maj:t hemställer om utredning och förslag syftande till a. att ett system för generös premiering av det frivilligahushållsspa randet införs, som tar särskild hänsyn till de lägre inkomsttagarnas och barnfamiljernas situation, b. att skattereglerna så utformas att arbetsmarknadensparter finner det förmånligt att sluta avtal, som innebär att en del av löneökningen för dem som så önskar kan utgå i form av sparande, s. k. sparlön, c. att beskattningsreglerna så utformas att de möjliggörför företag att utge ägarandelar tUl sina anställda på gynnsamma villkor; aUt i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen 1973:241, 2. beslutar att det extra avdraget för intäkt av kapitalhöjs till . för ensamstående och till . för äkta makar; 1973:587 av herrar Scliött (m) ochMagnusson i (m) vari hemställs att hemstäUer att Kungl. Maj:t föreläggerriksdagen förslag om sparstimulerande åtgärder i enlighet med vad i motionensagts om banksparande, bostadssparande, utbildningssparande, amorteringssparande,företagssparande, egenföretagares rätt till kapitalavdrag och höjt extraavdragvid kapitalbeskattningen; 1973:1028 av herrar Hyltander (fp) och ()vari hemställs att uppdrar ät Kungl. Maj:t att skyndsamt framläggaförslag tillhöjning och värdesäkring av sparavdraget vid inkomsttaxeringen i enlighetmed vad som framförts i motionen; 1 973:1075 av herrar Wirmark (fp) och Ängström (fp) varihemställs att hos Kungl. Maj:t begär att de i motionen framförda förslagen,syftande till att främja hushållssparandet, belyses och beaktas av 1972års skatteutredning. Frågan om åtgärder vidbeskattningen för att främja sparandet har prövats av under en följdav år, senast vid riksdag. 1972:22 föreslogs då en ny form av statligpremiering av sparande, avsedd att ersätta ungdomens lönsparande och detallmänna lönsparandet. Löntagare och vissa andra fysiska personer, som gjortregelbundna insättningar på särskilt sparkonto i bank eller annanpenninginrättning och som haft medel från eti: sparar innestående ,skulle enligt propositionen erhålla en skattefri premie om på dessa medel,dock lägst 25 och högst . Under vissa förutsättningar skulle spararendessutom få delta i en av statsverket bekostad vinstutlottning, och vinsternaskulle vara fria från lotterivinstskatt. Med hänsyn tiU den Ukhet somföreligger mellan det nya sparsystemet och svenska statens sparobligationerföreslogs vidare att bonustillägg på vissa obligationer skall vara fritt fråninkomstskatt. (SkU 1972:16) hade inte något att erinramot de i propositionen föreslagna skattelättnaderna och tUlstyrkte såledespropositionen i denna del. behandlade utskottet motionsyrkanden somsyftade till att främja sparandet genom andra åtgärder vid beskattningen.Beträffande dessa yrkanden, som hade i stort sett samma innebörd som nuifrågavarande motionsyrkanden, anförde utskottet bl. a. följande. Enhgt beräkningar gjorda pågrundval av taxering kan en höjning av sparavdraget från 400 till 600kr. för ensamstående och från 800 tiU I . för makar beräknas medföra ettskattebortfall för staten på 5060 milj. kr. och för kommunerna på ca 35 milj.kr. Med hänsyn till de höjda kommunala utdebiteringarna kan skattebortfalletför kommunerna nu beräknas uppgå till avsevärt större belopp. Beträffande frågan om införande av särskilda sparavdrag iinkomstkällorna jordbruksfastighet, annan fastighet och rörelse bör framhållasatt beskattningsreglerna rörande jordbruk och rörelse möjliggör en skattefrikapitalansamUng inom dessa InkomstkäUor av betydande storlek jämfört med defördelar ett sparavdrag av nuvarande omfattning erbjuder. Ett sådant avdragtorde med hänsyn härtUl inte medföra särskild stimulans tUl nysparande utan kani stället komma att uppfattas som en omotiverad skattelättnad för företagareoch fastighetsägare. De undersökningar, som utförts avutredningen om sparstimulerande åtgärder och som redovisats i utredningensbetänkande SOU 1961:2, har givit vid handen att det knappast är möjUgt attgenom definitiva skattelättnader effektivt åstadkomma ett verkligt nysparande.Därtill kommer att ett sådant systern med avsättning av medel tUl sparkonto förolika ändamål, som motionärerna förordar, innebär att man inför nya möjUghetertill inkomst- och progressionsutjämning vid beskattningen. Det i propositionenföreslagna sparsystemet har utformats så att sparandet skall ske regelbundetoch i första hand vid källan, dvs. i samband med utbetalning av lön eller annanperiodisk ersättning. Härigenom skapas enligt utskottets mening bättregarantier än enligt motionärernas förslag för att verkligt nysparandepremieras. GäUande skattelagstiftning i frågaom egnahemsfastigheter och bostadsrättslägenheter måste anses förmånliga förde skattskyldiga. De eventuella åtgärder, som erfordras för att uppmuntrabostadssparandet. bör enligt utskottets mening ske på annat sätt än genomlättnader vid beskattningen. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att ettflertal bankinstitut stimulerar bostadssparandet genom s. k.sparlån, innebärande att den, som regelbundet sparar under en minimitid, kanerhåUa ett borgensfritt lån med belopp som bestämts på grundval av sparatkapital. Frågan om företagares rätt attavsätta medel tUl självfinansieringsfond faller inom företagsskatteberedningensutredningsuppdrag och bör enligt utskottets mening prövas i samband medberedningens allmänna översyn av företagsbeskattningen. Slutligen har utskottet att tastäUning tUl yrkandet i motionen 1972:823 att den av höstriksdagbegärda skatteutredningen skall få i uppdrag att pröva frågan om indexreglering av hushållssparandet. Förra årets riksdag anvisade ett anslag av. kr.för en undersökning i regi av hushåUssparandet. EnUgtuppgift i bil. 9 tiU årets statsverksproposition (s.i 19) har centralbyrånefter en provundersökning konstaterat, att en mängd svårlösta problem ärförknippade med undersökningar av detta slag. Centralbyrån kommer därför attföreta ytterligare en provundersökning under innevarande budgetår innanhuvudundersökningen påbörjas. I avvaktan på resultatet av statistiskacentralbyråns undersökningar finner utskottet inte anledning förorda den avmotionärerna begärda utredningen och avstyrker således bifall till motionen1972:823 även i denna del. Denav utskottet nämnda spar-undersökningen har numera lagts ned. Motionsyrkande om höjning avsparavdraget prövades även av höstriksdag. (SkU1972:35) konstaterade då att detta avdrag högst . för ensamstående och800 kr. för makar gemensamt från inkomst av kapital syftar till att uppmuntradet enskilda sparandet och att förenkla taxeringsarbetet och att avdragsbeloppenstått kvar oförändrade . Den yrkade höjningen tUl . för ensamståendeoch I . för makar kunde beräknas medföra ett skattebortfall på ca 200milj. kr., varav ca 100 milj. kr. för staten och lika mycket för kommunerna.Vidare skulle frågan om sparavdragets utformning övervägas inom 1972 årsskatteutredning. Utskottet avstyrkte därför motionen och den avslogs också avriksdagen. Motioner om avdragsrätt föravsättning till självfinansieringsfond har prövats senast av riksdagoch avslagits på förslag av skatteutskottet (SkU 1973:13), som tUl stöd härförhänvisat bl. a. tUl företagsskatteberedningens utredningsuppdrag. De motioner som utskottet behandlari detta betänkande syftar alla tUl att stimulera sparande genom olika åtgärdervid beskattningen. I motionen 1973:559 yrkas att schablonavdraget från inkomst av kapital på högst . förmakar gemensamt höjs tUl 600 resp. . Vidare framställs utredningsyrkandenom en höjning av detta avdrag i motionerna 1973:587, 1973:1028 och 1973:1075.Enligt förslaget i motionen 1973:587 bör ett dylikt avdrag också införas iinkomstkällorna jordbruksfastighet, annan fastighet och rörelse. I motionen1973:1028 anförs att avdragsbeloppet inte endast bör höjas utan ocksåvärdesäkras genom indexreglering. Tanken på en indexreglering framförs även imotionen 1973:1075. Enligt motionärerna i denna motion bör ränteinkomsterbeskattas endast i den fnån avkastningen överstiger penningvärdeförsämringenunder året. De anser vidare att principen om en individuell beskattning bör slåigenom också i fråga om kapitalinkomst. Som utskottet anfört vid sin behandling av frågan omschablonavdraget från inkomst av kapital (SkU 1972:35) skulle enbarten höjning av avdraget till . för ensamstående och I . för makarmedföra ett skattebortfall för stat och kommun på ca 200 milj. kr. Enligt utskottets mening bör inkomst av kapital i principinte beskattas enligt förmånligare legler än annan inkomst. Schablonavdragetfrån inkomst av kapital har ansetts motiverat för att förenkla taxeringen ochfrämja sparandet. Sådana skäl kan inte åberopas för att införa motsvarandeavdragsrätt beträffande inkomst av jordbruksfastighet, annan fastighet ellerrörelse. Vidare kan framhållas, att indexreglering av beskattningen inteförekommer beträffande andra ordinära inkomster, och att de skäl som i förstahand legat bakom principen om individuell beskattning av arbetsinkomst nämligen att undanröja de hinder som enligt tidigare beskattningsregler förelågför makar att båda förvärvsarbeta inte kan åberopas till stöd för enmotsvarande åtgärd vid beskattningen av kapitalinkomst. Därtill kommer somutskottet tidigare framhållit att det enligt utförda undersökningar (SOU 1961:2) är svårt att genom lättnader vid beskattningen åstadkomma ett verkligtnysparande. Utskottet vidhåller således sin tidigare uppfattning att nysparandepå ett enklare och bättre sätt kan stimuleras genom direkta åtgärder, exempelvisi form av särskilda förmåner i samband med lönsparande eller genom s. k.sparlån. Med hänvisning härtill och till att skatteutredning (Fi1972:02) kommer att behandla schablonavdragets utformning och därmedsammanhängande frågor vid sin översyn av beskattningen av fysiska personer,avstyrker utskottet bifall tUl motionerna 1973:559 och 1973:587 i ovan angivnadelar och till motionerna 1973:1028 och 1973:1075. I motionen 1973:559 yrkas vidareatt nysparande premieras genom ett nytt system, eiUigt vUket allt nysparandeutöver viss kvalifikationsgräns premieras vid beskattningen genom rätt tiUavdrag med exempelvis av sparandet med viss maximering. För sparsvagagrupper kompletteras förslaget med särskilt sparstöd genom avdrag för belopp somsätts in pä särskUt konto. Vidare föresläs att löneökningar skattefritt skallkunna sättas in på särskilt sparkonto som är bundet , varvid särskilda avdragsregler skaU gäUa för arbetsgivaren. Motionärernaföreslår därutöver åtgärder vid beskattningen för att underlätta för deanstäUda i ett företag att förvärva ägarandelar. Ett liknande avdragssystem för att befrämja banksparandeföreslås i motionen 1973:587. Med banksparande jämställs därvid amortering avbostadslån och studieskuld liksom nysparande i aktier. I den sistnämndamotionen yrkas vidare att företagare skall få avdrag för avsättning tillsjälvfinansieringsfond. Vad utskottet anfört mot höjningar avschablonavdraget från inkomst av kapital m. m. gäller även dessa förslag.Därtill kommer att förslagen skulle innebära att man inför nya möjligheter tillinkomst- och progressionsutjämning vid beskattningen. Utskottet har tidigare iår (SkU 1973:13) avstyrkt motioner angående vidgad rätt till progressions-ochresultatutjämning med hänvisning bl. a. till de möjligheter gällandeskattelagstiftning redan erbjuder i detta hänseende. Motionärerna har inteanfört några nya synpunkter som föranleder utskottet att frångå sin uppfattningpå denna punkt. Utskottet avstyrker således bifall till motionerna 1973:559 och1973:587 även i dessa delar. 3. motionen1973:1028 ,, 4. motionen1973:1075. Närvarande: herrar (), (), (), herrar (), Josefson i Arrie (c), (), i (fp), Carlstein *(s), (), (), NUsson i Trobro (m), Stadling(s). i * (c) och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. av herrar i Trobro (m) och () vilkaansett dels att utskottets yttrande bort ha följande lydelse: De motioner utskottet behandlar i detta betänkande syftaralla till att stimulera sparande genom olika åtgärder vid beskattningen.Utskottet vill därvid inledningsvis som sin principiella uppfattning fastslå,att en ökning av det personliga hushållssparandet bör eftersträvas. Det ärönskvärt att det för välståndsutvecklingen nödvändiga sparandet så långt sommöjligt tar formen av ett decentraliserat, privat sparande. jämnare förmögenhetsfördelning uppnås, dels åstadkommes enökad trygghet för de enskilda hushållen. I motionen 1973:559 yrkas att schablonavdraget fråninkomst av kapital på högst . för ensamstående och 800 för makargemensamt höjs till 600 resp. I . Vidare framställs utredningsyrkanden omen höjning av detta avdrag i motionerna 1973:587, 1973:1028 och 1973:1075.EnUgt förslaget i motionen 1973:587 bör ett dylikt avdrag också införas iinkomstkällorna jordbruksfastighet, annan fastighet och rörelse. 1 motionen1973:1028 anförs att avdragsbeloppet inte endast bör höjas utan ocksåvärdesäkras genom indexreglering. Tanken på en indexreglering framförs även imotionen 1973:1075. Enligt motionärerna i denna motion bör ränteinkomsterbeskattas endast i den mån avkastningen överstiger penningvärdeförsämringenunder året. De anser vidare att principen om en individueU beskattning bör slåigenom också i fråga om kapitalinkomst. 1 likhet med motionärerna anser utskottet att enuppjustering av schablonavdraget bör ske. Inte minst är detta motiverat medtanke på att avdraget på grund av penningi/ärdeförsämringen mätt i reala termerhar minskat betydligt. En höjning av avdraget till . för ensamstående ochtUl . för makar i enlighet med vad som föreslås i motion nr 1973:559 ärenligt utskottets uppfattning rimlig. 1 motionen 1973:559 yrkas vidare att nysparande premierasgenom ett nytt system, enligt vilket allt nysparande utöver viss kvalifikationsgränspremieras vid beskattningen genom rätt till avdrag med exempelvis avsparandet med viss maximering. För sparsvaga grupper kompletteras förslagetmed särskUt sparstöd genom avdrag för belopp som sätts in på särskilt konto.Vidare föreslås att löneökningar skattefritt skall kunna sättas in på särskiltsparkonto som är bundet , varvid särskilda avdragsregler skall gällaför arbetsgivaren. Motionärerna föreslår därutöver åtgärder vid beskattningenför att underlätta för de anställda i ett företag att förvärva ägarandelar. Ett liknande avdragssystem för att befrämja banksparandeföreslås i motionen 1973:587. Med banksparande jämställs därvid amortering avbostadslån och studieskuld liksom nysparande i aktier. I den sistnämndamotionen yrkas vidare att föietagare skall få avdrag för avsättning tillsjälvfinansieringsfond. Enligt utskottets uppfattning är de i motionerna 1973:559och 1973:587 föreslagna åtgärderna väl ägnade att medverka till en ökning avdet privata hushåUssparandet. Utskottet tiUstyrker sålunda bifaU tillmotionerna 1973:559 och 1973:587. Motionerna 1973:1028 och 1973:1075 tordedärmed kunna anses besvarade. dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse:Utskottet hemställer att 1. med bifall tiUutredningsyrkandet i motionen 1973:559 hos Kungl. Maj :t hemställer omutredning och förslag syftande till a. att ett system för generöspremiering av det frivilliga hushållssparandet införs, som tar särskild hänsyn till de lägre inkomsttagarnas och barnfamiljernas situation, b. att skattereglerna så utformasatt arbetsmarknadens parter finner det förmånligt att sluta avtal, som innebär att en del av löneökningen för dem som så önskar kan utgå i form av sparande, s. k. sparlön, c. att beskattningsreglerna såutformas att de möjliggör för företag att utge ägarandelar tiU sina anställda på gynnsamma viUkor; allt i enlighet med de riktlinjer som angetts i motionen 1973:241; 2.med bifaU tiU motionen 1973:559 och med anledning av motionerna1973:587, 1973:1028 och 1973:1075 antar följande Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom förordnas, att 39 § 3mom. kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. Fysisk person, som haftintäkt varom i 38 § 1 mom. förmäles, äger, där bruttointäkten överstigersammanlagda beloppet av de i 1 mom. avsedda kostnaderna, utöver avdrag fördessa kostnader åtnjuta extra avdrag med . Har den skattskyldigeunder beskattningsåret varit gift och levt tUlsammans med andra maken, må nuavsett avdrag för dem båda gemensamt åtnjutas med I . I intet fall mådock skattskyldig åtnjuta extra avdrag med högre belopp än som svarar motskillnaden mellan bruttointäkten och summan av de i I mom. avsedda kostnaderna. Denna lag träder i kraft dagenefter den, då lagen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. Äldre bestämmelser gäUer fortfarande i fråga om 1973 årstaxering samt i fråga om eftertaxering för eller . 3. med bifaU tiUmotionen 1973:587 i vad avser banksparande, bostadssparande,utbildningssparande, amorteringssparande, företagssparande och egenföretagaresrätt tiU kapitalavdrag samt i anledning av motionen 1973:1075 hemställer attKungl. Maj:t förelägger förslag om sparstimulerande åtgärder ienlighet med vad som anförts i motionen 1973:587; 4. avslårmotionerna 1973:1028 och 1973:1075 i den mån de inte kan anses besvarade genomvad utskottet ovan hemställt. av herrar Josefson i Arrie (c), i (fp), (). () och i (c): Det personliga sparande som sker är av avsevärd betydelseför kapitalförsörjningen, men trots de fördelar som samhället har genom dettasparande har man inte kunnat kompensera spararna för den faktiska förlust desom regel har genom inflationens och skattens verkningar. För många sparare somhar sina medel insatta på bank betyder det att de insatta medlen faktisktutsätts för en värdeminskning. För ett upprätthållande av det personligasparandet är det därför nödvändigt att på något sätt garantera dess värdebeständighet.Dessa spörsmål skall behandlas av skatteutredning och de i motionernaupptagna synpunkterna kommer under utredningens prövning. Då vi förutser attmotionärernas framställningar beträffande sparandet kommer att prövas avutredningen har vi anslutit oss till yrkandet om avslag på motionerna i dennadel. GOTAB 73 3592 S 1973