bet · FW01CU27 · 1973-12-31 00:00:00 — Civilutskottetsbetänkande nr 1973 CU 1973:27 betänkande angående motion om ändradebestämmelser för värmeisolering i fastigheter. I motionen 1973:60 av herrarTorwald (c) och () hemställs att hos Kungl. Maj:t anhållerom utredning av de problem med värmeförluster vid bostads- och lokaluppvärmningsom närmare belysts i motionen i och för utarbetande av skärpta bestämmelserför isolering och ventilation av bostäder m. m. Över motionen har statens planverkoch Ingenjörsvetenskapsakade-niien yttrat sig. I båda yttrandena anförs attutredning i frågan är befogad och bör utföras inom energiprognosutredningen.Yttrandena har som bilaga fogats till detta betänkande. Nuvarande förhållanden m. m. Byggnadsstadgan (BS) har utfärdatsav Kungl. Maj:t med stöd av 8 § byggnadslagen (BL). I 46 § BS stadgas attbyggnad för stadigvarande bruk, vari inryms bostads- eller arbetsrum, skallanordnas och inredas så att den bereder möjlighet till trevnad och god hygien.Särskilt skall beaktas bl. a. att byggnaden skall bereda erforderlig värme- ochljudisolering samt tillfredsställande skydd mot fukt samt att byggnaden skallkunna uppvärmas och ventileras på tillfredsställande sätt. Med stöd av 76 § 1 mom. BS har statens planverk i Svenskbyggnorm 67 utfärdat bindande föreskrifter om bl. a. värmeisolering av byggnadavsedd för stadigvarande bruk. Enligt dessa föreskrifter skall sådan byggnadvara så värmeisolerad och vindtät att lämpligt rumsklimat kan uppnås ibyggnaden. Byggnadsdelar som omsluter sådan byggnad skall utföras så att de fårhögst vissa angivna värmegenomgängstal (k-värden). Enligt bemyndigande i 76 § 2 mom. BS har planverket sområd och anvisning uttalat att det ur ekonomisk synpunkt, beroende på konstruktionoch uppvärmningssystem, kan vara motiverat med kraftigare värmeisolering änenligt ovannämnda minimikrav. Ett motsvarande system av bindande föreskrifter samt rådoch anvisningar har utfärdats för ventilation av bostadshus m. m. Civilministern besvarade i enenkel fråga av (vpk) angående förbrukning av elström viduppvärmning av villor m. m. I svaret anfördes bl, a, att minimikravenpå isoleringsförmågan i olika byggnadsdelar satts med beaktande av även detsamhällsekonomiska intresset av återhållsamhet vid användning av värmeenergioch därmed högre än som kan anses motiverat av enbart bostadshygieniska skäl. Vid beräkning av låneUnderlag för statligt bostadslån gesenligt anvisningar tillägg för värmeisolering av översta bjälklagoch yttervägg då värmegenottigångstalet understiger visst värde. tillkallade sakkunniga för att utredaoch bedöma den framtida utvecklingen pä energiområdet(energiprognosutredningen). I de delar av utredningens direktiv som här främstär av intresse anförs följande: De sakkunniga bör göra en analys avenergikommitténs prognos för utvecklingen till 1975 iliot bakgrund av detfaktiska utfallet . Med hänsyn till bl. a. att etl uppföljning av 1970års långtidsutredning kommer att pågå bör detta arbete få förtur. Huvuduppgiften för de sakkunniga blir sedan att utsträckaprognosen fem ä , således till 1980-1985. Kommitténs uppskattning avenergibehovet för bör även räknas fram med fem å . Desakkunniga bör dock vara oförhindrade att ändra eller helt frångå uppdelningenmellan ptögnos och uppskattning. Som energikommittén har framhållit kan prognosmetodernaförbättras. a. bör de sakkunniga i större utsträckning än energikommitténutarbeta alternativa prognoser litifrån olika kombinationer av förutsättningar.Substituerbara former för energiproduktion bör jämföras med varandra ochmöjligheterna att inom olika områden begränsa energiförbrukningen, bl. a.genom effektivare användning av den producerade energin bör studeras. Man börsöka värdera sannolikheten för redovisade alternativ och analysera derassamhällsekonomiska och miljömässiga konsekvenser. En fråga som bör undersökas närmare är hur energimarknadenpåverkas av prisutvecklingen för energi jämfört med den allmänna prisnivån ochav förändringar i prisrelationerna mellan olika energiformer. De sakkunnigaförutsätts undersöka effekterna även av olika regleringar vidtagna imiljövårdssyfte. Inverkan av eventuella särskilda avgifter som komplementtill reglerande åtgärder - för sådan energianvändning som innebär särskilt storbelastning på miljön bör studeras. De sakkunniga bör härvid sämråda med -förutom berörda myndigheter ~ utredningen rörande kostnaderna för miljövården. De sakkunnigas analyser av olika utvecklingsalternativ förenergiförsörjningen bör kunna tjäna som väsentligt underlag för nödvändigaavvägningar vad gäller energisektorns resursutnyttjande i vid mening. Vid prognosarbetel bör hänsyn tas till tänkbar tekniskutveckling inom eller med anknytning till energiområdet. Härvid bör bl. a.styrelsen för teknisk utveckling kunna lämna underlag. Även relevanta drag iden ekonomiska utvecklingen måste beaktas liksom de internationella förhållandensom är av vikt med hänsyn till vårt lands beroende av import av fossilabränslen och eventualiteten av kännbara prisstegringar och knapphet pä dessa. Utredningen har i enlägesrapport (Ds I 1973:2) bl. a. redovisat dittills utfört inventeringsarbete.I rapporten anförs bl. (s. 174) alt en genomgång påbörjats av de faktorersom bestämmer energiförbrukningen för uppvärmningsändamål. Enligt vad utskotteterfarit kommer utredningen att till sig knyta referensgrupper bl. a. för attstudera isoleringens och ventilationens betydelse och sålunda behandla detekniska och ekonomiska aspekter som berörs i motionen. kommer allbehandla de frågor som motionärerna önskar få ytterligare utredda. Någonåtgärd frän sida är sålunda inte behövlig. Överväganden omeventuella ändringar i byggnadsstadgan och med slöd därav utfärdadebestämmelser torde därefter i första hand få ankomma på Kungl. Maj:t och statensplanverk. attriksdagen avslår motionen 1973:60. Närvarande: herrar Grebäck (c), (). (),i (s), i (s), (), (), i (c), herrar Wennerfors (m), (vpk), Jadestig(s), Äkerfeldt (c). () och (). Motion 1973:60 om ändrade bestämmelser för värmeisoleringav fastigheter I skrivelse till statensplanverk har planverket beretts tillfälle att yttra sig över rubricerad motion,vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning av deproblem med värmeförluster vid bostads- och lokaluppvärmning som närmarebelysts i motionen i och för utarbetande av skärpta bestämmelser för isoleringoch ventilation av bostäder m, m. Med anledning härav avger planverket följandeyttrande: Först vill planverket erinra om att förbättradvärmeisolering endast är en av flera tänkbara åtgärder för att hålla tillbakaökningen av bränsleförbrukningen för uppvärmning av byggnader. Andra åtgärdersom kan ge snabbare resultat är noggrannare avvägning av temperatur ochventilation i bostadsbyggnader och arbetslokaler, återvinning av överskottsvärmeoch åtgärder för att höja verkningsgraden vid värmealstringen. När del gäller förbättrad värmeisolering av byggnader haren skärpning av nybyggnadskraven måttlig effekt på kort sikt, eftersom en årligproduktion av 0,1 miljoner bostadslägenheter endast utgör av det nuvarandebostadsbeståndet 3,3 miljoner lägenheter. För att få full effekt måste därföräven det äldre byggnadsbeståndet påverkas och särskilt de byggnader som ärdåligt värmeisolerade. Enligt åläggandet i 76 § BS har planverket i SvenskByggnorm 67 (SBN 67) Jämlikt 46 § BS meddelat föreskrifter om erforderligvärmeisolering och tillfredsställande ventilation "i byggnad för stadigvarandebruk, vari inrymmes bostads- eller arbetsrum". Föreskrifterna om värmeisolering har utarbetats i samrådmed (), som är ett samarbetsorganför de centrala byggnadsmyndigheterna, och kraven rörande värmeisolering ärdärför tämligen väl samordnade i de nordiska länderna. Frågan om att skärpakraven på värmeisolering av byggnader i syfte att uppnå ekonomiskt optimalisolering har preliminärt berörts inom NKB, men något underlag förställningstagande till detta problem har inte tagits fram. Kraven på lägsta godtagbara värmeisolering i SBN 67 ärbaserade på det grundläggande kravet i 46 § BS att byggnader "skallanordnas och inredas så, all den bereder möjlighet till trevnad och godhygien". Kravnivån i föreskrifterna grundar sig i stort sett påerfarenhet, eftersom några direkta medicinska undersökningsresultat inteföreligger. De nuvarande kraven i SBN 67 överensstämmer i allt väsentligt medkraven i närmast föregående utgåva av tiliämpiiingsbestämmelserna till BS frånär 1960 (1960), Några erinringar mot kraven från hygienisk synpunkt under de år dessa bestämmelser har tillämpats har inte framkommit och det har därför inte funnits anledning attskärpa kraven av denna anledning. Kraven i SBN 67 ger emellertid inte den ekonomiskt mestfördelaktiga värmeisoleringen för alla typer av konstruktioner. Av dennaanledning framhålls särskilt i rådgivande text i SBN 67 att det från ekonomisksynpunkt kan, beroende på konstruktion och uppvärmningssystem, vara motiveratmed bättre värmeisolering än vad som krävs i SBN 67, I detta sammanhang böräven observeras att beviljar tilläggslån för värmeisoleringutöver minimikraven i Svensk Byggnorm, Detta torde ha bidragit till att man nusom regel isolerar bättre än enligt de uppställda minimikraven. Vad som är mest ekonomisk värmeisolering varierar frånfall till fall, med hänsyn till konstruktionens utförande, bränslepris,ränteläge etc. För en viss konstruktion kan man teoretiskt beräkna detgynnsammaste värmegenomgångstalet (k-värdet) enligt formel (1) på s, 248 ibifogad artikel', som har skrivits som kommentar till bestämmelserna omvärmeisolering anvisningar till byggnadsstadgan (1960), För enkonstruktion med ett visst isoleringsmaterial kan den ekonomiskt optimalavärmeisoleringen (punkt ke enligt fig 2)' hamna vid ett annat k-värde än för enkonstruktion med ett annat isoleringsmaterial. Som regel erhålls ekonomisktoptimal värmeisolering vid ett lägre k-värde för högisolerande material (t, ex,mineralull) än för ej lika starkt isolerande material (t, ex, lättbetong).Eftersom den senare typen av isoleringsmaterial ibland även har någon annanegenskap än värmeisoleringsförmåga som behöver utnyttjas i konstruktionen(t,ex, bärförmåga), kan man totalt sett ibland men inte alltid - få den mestekonomiska konstruktionen vid ett högre k-värde än vid ett lägre. Det är alltsåvanskligt att basera generella värmeisoleringskrav på optimala isoleringsutföranden.Härtill kommer svårigheten all förutsäga framtida ränteläge saml val avenergiformer för uppvärmning och dessas kostnadsutveckling, 1 anslutning till vad som ovan har framförts bör erinrasom att bättre värmeisolering, än vad som krävs frän hygienisk synpunkt, äventorde kunna motiveras av sådana samhällsekonomiska intressen såsom värdet avminskad miljöförstöring, minskad valutautförsel och minskat beroende avbränsleimport i krislägen. Som framhålls i motionen - och som även har påpekats iflera andra sammanhang kan på stora belopp sparas församhället genom förbättrad värmeisolering av byggnader. Vissa besparingsmöjlighetertorde även finnas på ventilationssidan. Dä även positiva effekter erhålls på landets ekonomi genomminskad valulaåtgång och minskad miljöförstöring om värmeisoleringsstandardenförbättras, anser planverket att det kan vara värdefullt att dessa frågorutreds närmare. anser alt utredningen bl, a, bör syfta till alt ge Uppgittenia liämtnclu trän artikelur "Byggkommcntiircr" med kommentarer till bestämmelser omvärmeisolering (1960), Artikeln här ej medtagen. ett säkrare underlag för tillämpningsbestämmelser somplanverket har befogenhet att utfärda med stöd av 76 § byggnadsstadgan. Härvidbör givetvis även frågan om förbättrad värmeisolering av befintlig bebyggelsestuderas. Vidare är det angeläget med. hänsyn till vad planverket inledningsvisframfört - att överväga andra frågor, som påverkarenergiförbrukningen i byggnader, såsom uppvärmningsprinciper och verkningsgradhos uppvärmningsanordningar, ventilationens omfattning samt andra faktorer sompåverkar inneklimatet. En utredning av ovan angivet slag synes ligga inomenergiprognosut-redningens verksamhetsområde. Det bör observeras att fleraforskare med stöd av anslag från byggforskningsrådet (BFR) har studerat olikadelproblem som har sammanhang med här berörda frågekomplex. Beslut i detta ärende har fatlats av undertecknad Holm.Vid den slutliga handläggningen har även närvarit överingenjören ,avdelningsdirektörerna , föredragande, och . Yttrande över motion om ändrade bestämmelser förvärmeisolering i fastigheter (1973:60) Civilutskoltei har berettIngenjörsvelenskapsakademien tillfälle att yttra sig över motion 1973:60 av hrrTorwald och om ändrade bestämmelser för värmeisolering i fastigheter.Motionen föreslär utredning av problemen med värmeförluster vidlokaluppvärnining samt av skärpta bestämmelser för isolering av bostäder. Motionen anför att uppvärmningen av bostäder beräknaskosta ca . Uppskattningsvis en fjärdedel av dessauppvärmningskostnader går förlorade lill följd av värmeförluster genom glasadepartier, ytterväggar, bjälklag m. m. Kunde dessa förluster pä något sättreduceras skulle de samhälleliga besparingarna bli stora. Motionen angriper också råd ochanvisningar rörande det högsta värmegenomgängstal olika byggnadsdelar får ha.Motionärerna menar bland annat att den beräkning som dessa rekommenderadevärmegenomgängstal (s. k. k-värde) vilar på utnyttjar kostnaderna för uppvärmningunder 1960-lalet och anför att de kraftigt stigande priserna påpetroleumprodukter torde bli bestående och därigenom motivera en kraftigareisolering. Oljeförbrukningen i uppgick lill 34.6miljoner m , varav eller 12.8 miljoner m'' användes tilllokaluppvärmning. Tendenserna pekar pä att denna oljeandel kommer att ökaunder kommande är huvudsakligen beroende på att antalet bosläder ökar. Lokaluppvärmning sker på i princip två sätt nämligenmed direktverkande elvärme eller med hetvatten som cirkulerar i ett slutetsystem och värms med eldningsolja (antagligen kommer spillvärme frånkärnkraftverken att utnyttjas för bosladsuppvärmning). I alltfler nyproducerade småhus sker uppvärmningen med direkt- Centrala Driftledningen, CDL, räknar isina prognoser med 1.54 mUjoner lägenheter 1985 av vilka (1.0miljon) bedöms bli eluppvärmda. Produktionen av elektrisk kraft sker till ivattenkraftverk, resten i olika typer av oljeeldade kraftverk. I framtidenkommer antagligen den dominerande elenergiproduktionen att ske med kärnkraft.CDL räknar sålunda med att kärnkraftandelen kommer att uppgå tUlhälften av den totala elenergiproduktionen. Uppvärmningssystem som baseras påförbränning av olja antingen i villapanna, större hetvatten-central eller ikraftverk (kraftvärmeverk) är direkt beroende av oljepriset för sin driftsekonomi. Oljeprisutvecklingen präglas av osäkerhet. haransetts att världens oljetillgångar var så stora att någon oro för stigandeoljepriser ej var motiverad. var också priserna päpetroleumprodukter svagt fallande, under det att konsumentprisindex stegungefär . En omsvängning har emellertid redanskett och priserna pä petroleumprodukter kommer med all sannolikhet all höjaskraftigt . När man projekterar en viss byggnadstyp måste hänsyntagas tUl att byggnadsstadgans normer skall vara uppfyllda. De rent byggnadstekniskabestämmelserna i denna har formen av generella riktlinjer för byggandet för attskydda människors liv och hälsa samt främja hygien och trevnad. Normernas kravpå värmeisoleringsförmåga har utformats för att i första hand uppfyllahygienens villkor. TiUämpningsbeslämmel-ser i form av föreskrifter, råd ochanvisningar skall utfärdas av . Vid projekteringen av en byggnad är det väsentligt all ettför hela husets livslängd optimalt k-värde väljes. En förbättrad isoleringminskar både effekt- och energibehov för uppvärmningen, vilket är av storsamhällsekonomisk betydelse. Dessutom bör det påpekas att andra faktorer änisoleringen såsom ventilation, varmvattenberedning m. m. bör beaktas vidprojekteringen av en byggnad. I optimalt k-värde ingår en isolertjocklek som begränsarvärmeförlusterna i sådan grad att en yttedigare ökning av isolertjockleken ejär ekonomiskt motiverad. Härvid måste den isolerade anläggningens driftförutsättningarvara kända och beräknas frän anlaganden om uppvärmnings- ochisoleringskostnader. För extra värmeisolering i redan befintliga byggnadsdelarlämnas även föreskrifter av . Huvudmotivet för införande av extravärmeisolering torde vara privalekonomiskt. Detta innebär alt de ökade årligakapitalkostnaderna pä grund av extra värmeisolering bör vara lägre änbesparingen i uppvärmningskostnaderna. Det privalekonomiskt optimala k-värdetkan härvid bestämmas. All energianvändning är förknippad med miljöstörning inågon form. Uppvärmningen av byggnader medför sålunda också en miljöstörning,då oftast i form, av svavelulsläpp från de oljeeldade anläggningarna. Deltautsläpp förorsakar samhället skador. Den för samhället mest gynnsammasituationen vore att sä litet energi som möjligt användes tillbostadsuppvärmningen. Detta uppnås genom att inte endast isoleraprivalekonomiskt optimalt utan därjämte sam-häUsekonomiskt optimalt, vari ävende externa kostnaderna för uppvärmningen beaktas, dvs. hänsyn tillmiljöverkningar m. m. Detta måste gälla under förutsättning att den enskUde iett sådant fall inte ökar sin energiförbrukning på grund av att uppvärmningskostnadenför honom minskar. För att isoleringen skall anpassas till det för samhälletmest gynnsamma fordras incitament till att isolera byggnader optimalt. Dettakan uppnås t. ex. genom att utforma de statliga lånebestämmelserna så attlåneunderlaget för tilläggsisoleringen följer den direkta isoleringskostnaden. bedömer alltså att en utredning om problemen medvärmeförluster vid lokaluppvärmning är befogad. Det lämpligaste organet för attulföra en sådan utredning torde vara den statliga energiprognosutredningen somi sina prognoser för den svenska energiförsörjningen skall beakta de faktorersom påverkar densamma. I direktiven tUl energiprognosutredningen framhållesockså att denna skall se över möjligheterna alt inom olika områden begränsaenergiförbrukningen, bland annat genom effektivare användning av denproducerade energin. vill dock påpeka att en utredning somberör dessa problem om effektivare energianvändning pågår inomakademien. anser sammanfattningsvis att en utredning omproblemen med värmeförluster vid lokaluppvärmning är angelägen och att dennautredning bör utföras inom den statliga energiprognosutredningen. GOTAB 73 5213 S 1973