bet · FW01UbU47 · 1973-12-31 00:00:00 — Utskottet,som utgår från att den lokala skolledningen löser frågan omgymnastikundervisningens anordnande på bästa möjliga sätt med hänsyn till bl.a. tillgången till lärarpersonal i kommunen, avstyrker bifall till motionen1973: 1307. Enligt motionen 1973: 39 bildas genomtimplansbestämmelserna för de tre- och fyraåriga linjerna ofta avschematekniska skäl mycket heterogena undervisningsgrupper för språken, vilketminskar möjligheterna till ett meningsfullt arbete. Ett större utrymme förspråk på de naturvetenskapliga och tekniska linjerna framför motionärerna somett angeläget önskemål. Alla tre- och fyraåriga studievägar föresläs inrymmastudier av minst två språk under om möjligt . Skolöverstyrelsenhar , alltså sedan motionen väcktes, kompletterat läroplanenför gymnasieskolan med planeringssupplement i engelska, tyska, romanska språkoch ryska. De innehåller metodiska förslag, ofta alternativa, och är intebindande. De ger uttryckligen utrymme för grammatisk analys och översättningsom metodiska grepp för att effektivera inlärningen men behåller läroplanensgrundsyn att eleverna, om de skall nå språkhg färdighet, måste ges rikatillfällen att verkligen använda det främmande språket. Föratt effektivera färdighetsträningen i språk prövas vid ett antal skolenheter enflexibel elevgruppering inom ramen för en hel årskurs. UbU 1973: 47 12 Elevernahar härvid möjlighet att byta grupp och med hjälp av skiftande grupperingar kansådana arbetsformer användas som passar den enskilde eleven. Enligt vadutskottet erfarit från är erfarenheterna av denna typ avlärarlagarbete goda. En på så sätt elevanpassad metodik kan möjliggöra enförbättrad språkundervisning. Obligatorisktrespråkighet med treårig studiegång i två moderna språk och minst tvåårigstudiegång i ytterligare ett modernt språk föreligger enligt vad som redovisatsi det föregående på fyra studievägar, nämligen humanistisk linje, halvklassiskvariant av denna linje, samhällsvetenskaplig linje och ekonomisk-språklig grenav ekonomisk linje. På övriga grenar av den ekonomiska linjen kan elev som inomdet obligatoriska språkprogrammet önskar maximal undervisning i nybörjarspråkläsa C-språk samt B-språk (fortsättningsspråk efter treårig studiegångi ) och engelska (efter sjuårig studiegång igrundskolan) . När det gäller andra tre- och fyraåriga studievägari gymnasieskolan sker ett successivt bortval av kurser i moderna språk. Dettaförhållande har uppmärksammats av , som enligt uppgiftöverväger frågan om det obligatoriska språkprogrammets omfattning på olikastudievägar i gymnasieskolan. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att det ifrågavarande yrkandeti motionen 1973: 39 inte föranleder någon åtgärd. I motionen 1973: 728 hemställs om anvisningar tillelementär undervisning i familjerätt i gymnasieskolan. Underföregående års riksdag behandlade utskottet i sitt betänkande 1972: 45 fråganom elementär undervisning i familjerätt i och framhöll därvid attdetta undervisningsbehov kunde tillgodoses genom ett särskilt arbetsområde Attvara två. På det gymnasiala stadiet finns hnjer vilkas timplan inte rymmer varesig samhällskunskap, socialkunskap eller rättskunskap. S. k. timme tillförfogande finns däremot på alla linjer i gymnasieskolan och skall enligtläroplanen användas för bl. a. skolans sexualundervisning. Skolöverstyrelsenavser att se över anvisningarna för denna undervisning.Enligt vad utskottet inhämtat ligger det inom ramen för nämnda översyn attockså överväga omfattningen av den familjerättsundervisning som skall ingå igymnasieskolans sexualundervisning. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet bifall till motionen 1973: 728. Enligt motionen 1973: 1300 bör undervisningen igymnastik på de yrkesinriktade linjerna anpassas till det arbete som elevenutbildar sig för. En praktisk ergonomiundervisning på gymnastik-timmarna ianslutning till respektive linjes behov efterlyses. Praktiskergonomi arbetsställningar m. m. ingår i arbetstekni-ken inom respektiveyrkesämne på de yrkesinriktade linjerna. linjeringår i ämnet gymnastik också huvudmomentet arbetsteknik, vilket syftar tillatt ge eleverna kännedom om allmängiltiga arbetsfysio-logiska principer som kantillämpas i arbetslivets rörelseteknik. Enligt uppgift från skolöverstyrelsenkrävs samverkan mellan lärarna i gymnastik och lärarna i yrkesämnen för att deergonomiska inslagen inom gymnastikämnet och yrkesämnet skall harmoniera och fåavsedd effekt. Överstyrelsen har därför för avsikt att utarbeta ettfortbildningsmaterial för berörda lärare. Då syftet med motionen 1973: 1300synes vara tillgodosett föreslår utskottet att förevarande yrkande inte föranledernågon åtgärd. På gymnasieskolans distributions- och kontorslinjebedrivs viss praktisk undervisning i form avs. k. inbyggd utbildning. I motionen1973: 1276 föreslås en förstärkning av resurserna för arbetet med samordningenav den teoretiska och praktiska utbildningen. Frågor om ekonomiska resursertill verksamheten i skolan och om dispositionen av dessa resurser behandlas avutredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK). Då förevarande yrkandeinte kan ses isolerat från nyssnämnda utredningsarbete avstyrker utskottetbifall till motionen 1973: 1276. I motionen 1973: 723 föreslås att det inomgymnasieskolan inrättas yrkesinriktade linjer som omfattar enbart undervisningi arbetsteknik och fackteori. Utskotteterinrar om att den nya läroplanen för gymnasieskolan infördes så sent som den1 och att de första eleverna från de yrkesinriktade linjerna nyligenlämnat gymnasieskolan. Mer omfattande erfarenheter av gymnasieskolansyrkesundervisning saknas således. Med hänvisning härtill och till vikten av attalla elever i gymnasieskolan får viss undervisning i allmänna ämnen avstyrkerutskottet bifall till motionen 1973: 723. Enligt motionen 1973: 697 bör huvudman förgymnasieskolas vård-linje bemyndigas att inom läsårets ram fördela teori ochpraktik på ett från lokal synpunkt ändamålsenligt sätt. Maj:t den 5juni 1973 meddelat beslut om flexibel periodindelning på gymnasieskolansvårdlinje behöver motionen 1973: 697 inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. 1. att avslår motionen 1973: 1279, 2. att avslår motionen 1973: 912, 3. att avslår motionen 1973: 715, 4. att avslår motionerna 1973: 922 och 1973: 1268, 5. att avslår motionen 1973:721, 6. att avslår motionen 1973:704, 7. att avslår motionen 1973:718, 8. att avslår motionen 1973:1282, 9. att avslår motionen 1973:705, 10. att avslår motionen 1973:1301, 11. att avslår motionen 1973:1272, 12. att avslår motionen 1973:914, 13. att avslår motionen 1973:1299, 14. att avslår motionen 1973:1307, 15. att beträffande vissspråkutbildning avslår motionen 1973: 39 i denna del, 16. att avslår motionen 1973:728, 17. att avslår motionen 1973:1300, 18. att avslår motionen 1973:1276, 19. att avslår motionen 1973:723, 20. att avslår motionen 1973:697. Närvarande vid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s),(), i (c), (), i (s),Nordstrandh (m), i (s), Elmstedt (c), i (s), (), herrar i Skärstad (c), i (vpk). (), i (s) och (). beträffande behörighet att undervisa i gymnastik av herrarNordstrandh (m) och () som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 11 som börjar med »Utskottet, som» och slutar med »motionen1973: 1307» bort ha följande lydelse: I 15 kap. 17 § skolstadgan (1971:235) sägs att för tjänstsom lärare för bl. a. klass på lågstadiet och klass på mellanstadiet gällersärskilda villkor för behörighet att undervisa i vissa ämnen enligtbestämmelser som meddelas av Kungl. Således har Kungl. Maj:t utfärdat bestämmelserom behörighet att undervisa i engelska på bl. a. mellanstadium.Enligt utskottets uppfattning bör det finnas krav på vissa minimikunskaper ävenhos dem som undervisar i gymnastik på mellanstadiet för att undervisningenskall bli den avsedda och väcka elevernas intresse. Som en konsekvens avmellanstadielärarutbildning- UbU 1973: 47 15 ensutformning enligt bestämmelserna i 27 § stadgan (1968:318) för lärarhögskolornamed val mellan grundkurs och orienteringskurs i gymnastik bör Kungl. Maj:tutfärda bestämmelser om behörighet att undervisa i gymnastik på grundskolansmellanstadium. Vad utskottet anfört om behörighet att undervisa i gymnastik börriksdagen som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna. delsatt utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse: 14. att i anledning av motionen 1973:1307 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört ombehörighet att undervisa i gymnastik. 1.beträffande skolans sociala fostran av herrar i (c),Elmstedt (c) och i Skärstad (c): All grundläggande fostran sker i hemmet. Dettautesluter emellertid inte att skolan har en personlighetsutvecklande roll.Eleven tillbringar en förhållandevis stor del av sin uppväxttid i skolan. Enligt läroplanen har skolan bl. a. följande målför elevens personliga utveckling, nämligen att utveckla viljan till gottsamarbete med andra, att grundlägga goda arbetsvanor, att lära de unga att hysaaktning för varje slag av väl utfört arbete, att skapa förståelse för degrupper som har särskilda problem i det svenska samhället, att vänja elevernatill hjälpsamhet, att göra de unga medvetna om innebörden av begrepp somrättvisa, ärlighet och hänsyn, att främja tolerans och respekt för andrasuppfattningar och att väcka de ungas intresse inför livsåskådningsfrågor. Huvudparten av dessa mål illustrerar innebörden avbegreppet social fostran. Denna kan inte brytas loss vare sig från individuelleller från övrig etisk fostran. Skolans fostran kan ske direkt i form avundervisning eller indirekt genom det sätt varpå skolarbetet bedrivs och samvaroninom skolan försiggår. Läroplanerna är emellertid inte så utformade att dehjälper skolan att nä de sociala målen. De övergripande målen finns t. ex.oftast angivna i separata avsnitt, varför ingen känner ett ansvarför att förverkliga just dessa mål. En väg ur detta dilemma kan vara att på ettannat sätt än tidigare föra in de övergripande målen bland målen för varjeenskilt ämne, så att sociala mål integreras med kunskapsmål. Under allaomständigheter bör läroplanerna omarbetas, så att de i och för sig riktigamålen för individens personliga utveckling upplevs som realistiska ochgenomförbara av dem som arbetar inom skolan. Lärarna bör vid fullgörandet av sina uppgifter somhänger samman med skolans övergripande mål få erforderligt stöd av skolansöverordnade myndigheter. All utbildningspolitik syftar tilldels individens självförverkligande utveckling av individens anlag ochmöjligheter såväl intellektuellt som på känslo- och viljelivets område delsen social fostran med tanke på det samhälle där kommande insatser skall göras.Mellan kunskapsmeddelande och social fostran finns ingen motsättning. Ökasskolans sociala fostran ökas skolans möjligheter att meddela kunskaper. 2. beträffande omfattningen av undervisningen iarbetsteknik och fackteori på gymnasieskolans yrkesinriktade linjer av herrStrindberg (m): uttalade i sitt betänkande 1972: 45beträffande bl. a,: »EnHgt mål och riktlinjer för måsteden yttre organisationen och det inre arbetet för skolan formas så, att detblir möjligt för varje enskild elev att under uppväxtåren med skolans hjälptillvarata sina anlag och möjligheter att finna studievägar och arbetssätt,som främjar den personliga utvecklingen.» Med hänvisning till denna principunderströks från utskottets sida att , då kursplanernasanvisningar ses över, tillmäter de praktiska momenten i skolundervisningen ökadbetydelse. Samma huvudprincip som den ovanciterade gäller för gymnasieskolan och finns intagen i Lgy 70 under rubriken. I konsekvens med utskottets uttalande beträffande depraktiska momentens betydelse på grundskolenivå bör det därför finnasanledning att även se över gymnasieskolans yrkesinriktade linjer. För mångaelever på dessa linjer innebär den relativt höga andelen teoretiska ämnen ochden relativt låga andelen yrkesämnen att skolgången upplevs som dels mindremeningsfull, dels otillräckligt yrkesförberedande. Av varje yrkesinriktad linjei gymnasieskolan bör därför kunna anordnas en variant, som innebär att deallmänna ämnena ersätts av arbetsteknik och fackteori. En sådan variant svararmot ett viktigt behov även för sådana elever som efter avslutad tvåårigteoretisk utbildning i gymnasieskolan önskar genomgå yrkesutbildning. Sammanställning av vissa uttalanden i läroplan förgrundskolan (Lgr 69), supplementet Musik, beträffande folkmusiken 1, Folkmusik inom momenten Sång och spel, Lyssnande ochSamverkan Musikvalet för sång, spel ochlyssnande är av stor betydelse för elevernas inställning tillmusikimdervisningen. Repertoaren bör därför vidgas åt alla håll. Sånger som harsamband med den allmänna kultur-orienteringen ger god motivation liksom sådanavisor, som kan sammanställas till musikprogram kring ett bestämt tema. Därvidbör anknytning även ske till andra ämnen i skolan. Visor av folkloristisk karaktärsamt sånger ur den nutida repertoaren sjungs gärna av tonåringar (s. 20). Under mellanstadiet bör eleverna fåstifta bekantskap med de vanligaste orkesterinstrumenten, vissafolkmusikinstrument, elektroniska tonredskap (elgitarr, elorgel etc) samt denelektroniska musikens Ijud-alstrare. Studiet av instrumenten bör så långtmöjligt vara byggt på praktisk kontakt med dessa. Folkliga musikinstrument ochäldre instrumenttyper genomgås i samband med studiet av musik från olika länderoch tider, gärna i samverkan med orienteringsämnena (s. 17). Vid lyssnandet på musikstycken av skilda slag bör mantänka på att eleverna ännu på mellanstadiet sällan har uthållighet till mer ännågra minuters koncentrerat lyssnande varje gång. Repertoaren måste följaktligenföreträdesvis bestå av korta stycken. Dessa bör hämtas frän alla arter avmusik, nutida populär och seriös musik, folkmusik, musik från äldre tider,utomeuropeisk musik etc. (s. 17). a.följande exempel på planering ges: För samverkan med orienteringsämnena: Folklåtar för tvåfioler, Jojkning, Folkliga koralvarianter från , Svenska folkvisor (BuskMargit ) och : Vallflickans dans ur Bergakungen (s. 93). Lyssna till grammofoninspelning avlocklåtar och vallåtar, berätta om näverlur, kohorn, bockhorn, spilåpipa, allti samverkan med orienteringsämnena. Gör ett grupparbete kring motivet »Musikpå fäbodvall» (s. 98). Svensk musik, folkmusik (låtar, spelmanslag, folkvisor iolika versioner) (s. 100). Musik från skilda länder och tidsepoker kan bidra till attöka för- UbU 1973: 47 18 ståelsenför andra folk och hjälpa eleverna att leva sig in i främmande miljöer ochgångna tider. Folkvisor från och andra länder bör ingå som ett viktigtmoment liksom lyssnande på folkmusik och folkliga instrument (s. 18). Musik-och gymnastikundervisningen har som gemensam strävan att befordra avspänningoch balans. Musiken som ledande och stimulerande faktor inom den rytmiskagymnastiken bör därför beaktas. Folkdanser, främst svenska men gärna ävendanser från andra länder, samt stildanser ger vidgade möjligheter tillsamverkan mellan musik och rörelse (s. 18). 2.Rådgivande visförteckning omfattande ca 140 sånger, bl. a. folkmusikFörteckningen upptar visor representerande olika stilar, ämnesområden cchtidsepoker. Sångerna har sammanförts under rubriker som anger väsentliga sådanaområden. Under varje rubrik har grupperats en rad sånger, vilka skall betraktassom exempel på repertoar inom respektive rubrikområde. Det står lärarna frittatt efter elevernas förutsättningar och intressen välja lämpliga visor blandde föreslagna eller sörja för att andra likartade visor ur de i förteckningenangivna ämnesområdena tas upp och instuderas. Samråd om repertoar med framförallt de något äldre eleverna kan ge visurvalet den aktualitet som är nödvändigi den enskilda klassen men som inte kan rymmas i en allmän förteckning av dettaslag. Repertoarkompletteringar kan vidare krävas med hänsyn till pågåendearbete i andra ämnen, internationella händelser eller andra aktualiteter.Avsikten är att denna förteckning skall revideras relativt ofta, i genomsnittvart tredje år. Förteckningenhar utarbetats för att betona vikten av att visrepertoaren blir allsidigtsammansatt. Alla de angivna områdena bör därför utnyttjas. Tyngdpunkten i denföreslagna repertoaren ligger på redan etablerade visor. Men förteckningenssyfte är inte enbart att föreslå sånger ur den traditionella repertoaren. Denvill också vara framåtpekande så långt detta är möjligt (s. 140 ff.).