bet · FW01SoU25 · 1973-12-31 00:00:00 — Programmet innefattar främst följande önskemål, nämhgen att rapporteringenav olycksfall och yrkesskador samt yrkesskadestatistiken förbättras, atttillbudsrapportering införs, att det tekniska skyddsarbetet byggs ut,attkontrollen av kemiska ämnen förbättras, arr bullerbekämpningen ges förtur, attnormer och riktvärden för buller och föroreningsnivåer införs, att förprövningfrån arbetsmiljösynpunkt införs för vissa typer av arbetsplatser, attutbildningen av tekniker och ekonomer ges fler arbetsmiljömoment, attarbetsmiljöforskningen byggs ut, att informationen i samhället omarbetsmiljöproblemen förbättras, att företagshälsovården byggs ut och görsobligatorisk, att de anställda får medinflytande och medbestämmanderätt på allanivåer i företaget, att den lilla gruppens princip tillämpas, att företagsnämndenfår huvudansvar för arbetsmiljöfrågorna samt att ackordslön ersätts av andralöneformer och att vissa frågor rörande arbetstidens förläggning löses.Flertalet av de sålunda redovisade programpunkterna tas upp i säryrkanden, sombehandlas i följande avsnitt. I förevarande sammanhang behandlar utskottet ävenett yrkande i ovannämnda motion 1973:287 (yrkande 3), i vilketbegärs att arbetsmiljöutredningen med förtur skall framlägga förslag tillbättre kontroll av kemiska ämnen och till åtgärder mot buller. Även i motioner, som väckts av m. fl. (c) 1973:662 (yrkande I och 2) - och av i m. fl. (c) 1973:2003 (yrkande 5) föreslås att arbetsmiljöutredningen skall görasparlamentarisk och ges tilläggsdirektiv rörande det fortsatta arbetet.Utredningen bör enhgt motionärerna utarbeta ett handlingsprogram utifrån entotalsyn på arbetsmiljön. En väsentlig uppgift bör därvid vara att föreslå ensamordning och harmonisering av åtgärder och initiativ inom arbetsmiljöområdet.Motionärerna framhåller också att vissa förhållanden som är av betydelse förden psykiska tryggheten i arbetet särskilt bör uppmärksammas underutredningsarbetet. De pekar härvidlag på betydelsen av att strävandena inriktaspå att bemästra skadlig stress och av att åtgärder vidtas för att utvecklaföretagsdemokratin och för att individen även i övrigt får så godaförutsättningar som möjligt för att öva inflytande över sin egen arbetssituation,något som kan ske bl. a. genom ett system med självstyrande grupper.Motionärerna pekar också på den betydelse en aktiv regionalpolitik, en aktivnäringspolitik och en praktisk jämhkhetspolitik har för att förbättra denpsykosociala arbetsmiljön. I sammanhanget framhåller motionärerna behovet avforskning rörande frågan vilken betydelse arbetsprocessens utformning ochlönesystemets utformning m. m. har för nämnda miljö. Sedan m. fl. (vpk) i motionen 1973:1187,som väckts under den allmänna motionstiden, hemställt att skullebegära att vissa i motionen angivna synpunkter på arbetsmiljöfrågoma skulleläggas till grund för den nu behandlade propositionen, har efter detpropositionen framlagts i huvudsak samma motionärer i motionen 1973:2005(yrkande B) yrkat att vissa spörsmål bör utredas med förtur, nämligen frågan omhygieniska gränsvärden och likartade normer, frågan om innehållsdeklaration förfärger, tillsatser och lösningsmedel, plastämnen m. m. samt frågan om regler förarbetsplatsens utformning och för arbetsintensiteten. 1 sistnämnda hänseendemenar motionärerna att bestämmelser om den högsta tillåtna hastigheten och ombemanningen vid löpandebandsprocesser och andra ensidiga arbetsmoment skallutformas. Det framhålls att anställda, som sysselsätts med kontinuerligaarbetsprocesser eller som har andra pressande arbetsuppgifter skalltillförsäkras regelbundna pauser. Regler för skiftarbete och ackordsformer somminskar arbetshetsen och utslagningen krävs också. Den lämnade redovisningen av innehållet i motionsyrkandensom avser utredningsarbetet i stort på arbetsmiljöområdet visar attmotionärerna tagit upp frågor som spänner över ett synnerligen vidsträckt fält.Att märka är emellertid att vissa av frågorna - särskilt som problemställningarnainte närmare preciserats får anses vara av den karaktär att de inte lämpligenbör tas upp till närmare övervägande i detta sammanhang, exempelvis frågorna omregionalpohtikens och näringspohtikens inverkan på arbetsmiljön. Andrafrågor har anknytning till säryrkanden, som behandlas i det följande, och det är inte motiverat att idetta avsnitt beröra dessa frågor i vidare mån än som påkallas med hänsyn tillkraven på ett enhetligt handlingsprogram för mera långsiktiga reformer påarbetsmiljöområdet och på en samordning av åtgärder och initiativ på dettaområde. Av det sagda följer att utskottet begränsar sig till att som bakgrundtill ställningstagandet till motionsyrkandena behandla följande trefrågekomplex. Motionärerna vill för det första att skärpta föreskrifter omtekniska anordningar, kemiska ämnen och buller och liknande arbetsmiljöfaktorerskall utarbetas. Som ett led i arbetet härmed bör enligt motionärerna fastställashygieniska gränsvärden och likartade normer. Vidare efterfrågar motionärernaåtgärder mot skadlig stress och psykisk ohälsa i arbetet. Åtgärderna bör syftatill regler för bl. a. arbetsintensiteten och för begränsning av skiftarbetet.Slutligen vill motionärerna att forskningen på arbetsmiljöområdet skall byggasut ytterligare och att de framkomna forskningsresultaten skall läggas tillgrund för det framtida reformarbetet. kommer i sitt fortsatta arbete attfullfölja översynen av arbetarskyddslagstiftningen med sikte på en helt ny lagom arbetsmiljön. Utredningens direktiv, som är mycket vittgående, har tillsyfte att vi skall få till stånd en lagstiftning som svarar mot en breddadmålsättning för arbetarskyddet. Lagstiftningen skall allmänt sett ge etttillfredsställande underlag för vidgade insatser mot hälsofarliga arbetsmiljöer.En grundtanke skall vara att arbetstagarnas fysiska och psykiska hälsa skallkunna skyddas i varje led i produktionen. Det framhålls i direktiven attinsatserna mot olycksfallen och yrkessjukdomarna behöver intensifierasytterligare och att detta gäller speciellt inom vissa branscher och beträffandevissa arbetsformer. Utredningen bör pröva möjligheterna att genom skärpt ellerannars ändrad lagstiftning bidra till att undanröja eller minska yrkesriskema.En väsentlig uppgift för utredningen är att uppmärksamma yrkesfaror ofta avhelt ny typ som hänger samman med den tekniska och strukturella utveckUngenpå senare tid. Som exempel på sådana faror nämns förgiftningsrisker på grund avolika slag av luftföroreningar, risker för hörselskador till följd av ökadebullernivåer hos maskiner och anläggningar samt risker för den psykiska hälsanpå grund av alltmer specialiserade och mekaniserade arbetsprocesser. Förutsättningarmåste skapas för att komma till rätta med de problem som här möter. Detframhålls att grunden för de vidgade skyddsinsatserna skall läggas ilagstiftningen. Utredningen bör undersöka hur lagstiftningens materiellaregler bör omgestaltas för att uppfylla de nyssnämnda önskemålen. I direktivenanges vissa frågor, som kan förtjäna uppmärksammas i detta sammanhang. a.bör utredningen ta upp frågan om de s. k. hygieniska gränsvärdena. Detta harytterligare understrukits av departementschefen i den nu behandladepropositionen. Här bör också nämnas, att arbetsmiljöutredningen bör göra engrundlig genomgång av spörsmål som gäller arbetstidens förläggning.Skyddssynpunkter bör ägnas stor uppmärksamhet vid översynen av gällande reglerom dygnsvila, veckovila, raster och Det står utredningen fritt att utöver vadsom särskilt nämns i direktiven ta upp sådana frågor som aktuahseras underarbetets gång och som faller inom ramen för en allmän översyn avarbetarskyddslagstiftningen. Genom avgivandet av det delbetänkande, som ligger tillgrund för propositionen och för beslut rörande tillsynsorganisationensutbyggnad som fattats , har arbetsmiljöutredningen fullgjort enviktig del av sitt uppdrag. De arbetsuppgifter som återstår är emellertid somframgår av den lämnade redovisningen omfattande och med hänsyn tillsvårighetsgraden tidskrävande. Enhgt utskottets mening bör utredningens uppdraginte utan tungt vägande skäl utökas utöver den vida ramen i de givnadirektiven. Det är nämligen, som utskottet tidigare framhållit, angeläget attarbetet på en tidsenlig lagstiftning på området inte fördröjs. Vid bedömningenav frågan om huruvida arbetsmiljöutredningen bör få vidgade direktiv bör ocksåbeaktas att syftet med motionsyrkandena i den mån de avser annat änlagstiftningsåtgärder i huvudsak kan beräknas bli tillgodosett utan någonvidgning av utredningsdirektiven. Utskottet vill i detta avseende hänvisa tillatt kraftigt ökade resurser tillförts arbetarskyddsorganen under de senastebudgetåren och till att det finns anledning räkna med att arbetarskyddet även ifortsättningen kommer att få hög prioritet vid statsmakternas anslagsprövning;enligt utskottets mening bör ett effektivt och väl utbyggt arbetarskyddsverkvara väl ägnat att svara för initiativ och samordnande åtgärder påarbetsmiljöområdet. I vad särskilt angår forskningen på arbetsmiljöområdet ett ämne till vilket utskottet återkommer finns skäl erinra om attarbetsmedicinska institutet integrerades i arbetarskyddsstyrelsenoch att enheten utgör en betydelsefull basorganisation för forsknings- ochutredningsarbete på området. i är har statsmaktema beslutat om enförstärkning av enheten genom beslut om att en arbetsmedicinsk filial skallinrättas i och byggas upp . Det bör också nämnas attstyrelsen för arbetarskyddsfonden, som bl. a. skall stödja forskning påarbetsmiljöområdet och beakta behovet av samordning av insatserna på området,i propositionen föreslås få avsevärt ökade resurser för bl. a. insatser förforsknings- och utvecklingsarbete. Även på UKÄ-området har inletts enomfattande aktivitet för att bygga ut arbetsmiljöforskningen. För sina överväganden rörande de här aktuellamotionsyrkandena har utskottet inhämtat uppgifter rörande kartläggnings-,forsknings- och utvecklingsarbete i fråga om vissa viktiga arbetsmiljöfaktorersom aktualiserats i motionerna. 1 detta hänseende hksom då det gäller vissaandra omständigheter av betydelse i sammanhanget må nämnas följande. Då det gäller bullerproblemet i industrin pågår pååtskilliga håll forsknings- och utvecklingsarbete. Arbetet bedrivs i vissutsträckning inom särskilda branschgrupper. Som exempel kan nämnas attVerkstadsföreningen och bildat en gemensamarbetsgrupp på området. Det arbete, som bedrivs rörande bullerfrågan är nu såomfattande, att , som är ett för LO och SAF gemensamt organ, sett sig föranlåten att göra ensärskild sammanställning av planerade och pågående arbeten rörande buller ochbullerbekämpning inom svensk industri. Här skall också påpekas att det bör blimöjligt att i fortsättningen angripa bullerproblemen på ett effektivare sätt äntidigare genom den utökade förhandsprövningen i fråga om arbetslokaler, somföreslås i propositionen. Beträffande skyddet för arbetstagarna mot skador tillföljd av förekomsten av kemiska produkter i arbetsmiljön finns skäl erinra omatt antagit lagen (1973:329) om hälso- och miljöfarligavaror och att i samband därmed en förstärkning av kontrollorganisationenkommit till stånd. Arbetarskyddsorganen har fått ansvaret för bevakningen avden nya lagstiftningens efterlevnad i arbetslivet. Det bör också nämnas attmiljökontrollutredningen sedan lagt fram sitt slutbetänkande (SOU1973:36 och 37) Miljövårdens informationssystem. Slutligen bör här erinras omatt en av arbetarskyddsfonden tillsatt arbetsgrupp publicerat en rapport(1973:3), i vilken forskningsbehov rörande kemiska föroreningar i arbetsmiljönkartlagts och analyserats. Det ligger i sakens natur att möjligheterna att på etteffektivt sätt förebygga skadlig stress och psykisk ohälsa i arbetet genomlagstiftningsåtgärder är begränsade. Det är därför betydelsefullt att vidsidan av arbetsmiljöutredningens arbete insatser görs som direkt eller indirektsyftar till att få fram underlag för åtgärder som kan förbättra den psykiskaarbetsmiljön. I motionema har berörts ett flertal faktorer som antas ha sådaneffekt. Beträffande vissa av dessa må nämnas följande. Arbetarskyddsfonden hargenom en arbetsgmpp gjort en kartläggning och analys av forskningsbehovenbeträffande arbetstidens förläggning. Därvid har stor uppmärksamhet ägnats åtskiftarbete. Vid karohnska sjukhuset pågår med stöd av anslag från bl. a.statens medicinska forskningsråd en stressforskning. I fråga om löneformernasker i ökad omfattning övergång från raka ackord till olika biandackord ellertill ren månadslön. Även i detta avseende pågår viss försöksverksamhet. Här börockså hänvisas till de företagsdemokratiska försök som berörs i avsnittet Allmännamedinflytandefrågor (s. 41). Utskottet vill också framhålla att ettgenomförande av propositionens förslag rörande den lokala skyddsverksamheteninnebär klart förbättrade möjligheter för de anställda på viss arbetsplats attangripa de särskilda problem i här aktuellt avseende som kan finnas påarbetsplatsen. Vid en samlad bedömning av de omständigheter somredovisats i det föregående har utskottet kommit fram till uppfattningen attdet skulle vara olämpligt att vidga utredningsdirektiven för arbetsmiljöutredningenoch därigenom begränsa möjligheterna att inom rimlig tid genomföra de vittförgrenade uppgifter som utredningen redan har sig förelagda. Utskottet kaninte heller finna det motiverat att förorda att ytterligare en omfattandeutredning på arbetsmiljöområdet tillsätts. Anledning för att i dettasammanhang göra något uttalande om grunderna för det fortsattautredningsarbetet på arbetsmiljöområdet föreligger inte vid dessaställningstaganden. Utskottet finner inte heller skäl ompröva sitt tidigare ställningstagande rörande utredningenssammansättning (SoU 1972:9). Utskottets inställning innebär att motionerna1973:287, 1973 :662, 1973 :2003 och 1973:2004 avstyrks i nu behandlade delar. Det bör liksom ankomma på arbetsmiljöutredningenatt avgöra om det återstående utredningsuppdraget skall redovisas i ettsammanhang eller om utredningsresultatet skall framläggas i etapper. Utskottetavstyrker därför motionema 1973:287 och 1973:2005 i den mån dessa innefattarkrav å förtursbehandling av vissa frågor. Motionen1973:1187 påkallar inte något vidare yttrande. Kostnaderna för arbetsmitjöförbättrande åtgärder harenhälligt tagit avstånd från tanken att man bör införa särskilda former avekonomiskt stöd från det allmänna till åtgärder för att förbättra arbetsmiljön.Därvid har utredningen anfört bl. a. att kostnadema för sådana åtgärder är endel av produktionskostnaderna, att de insatser som behövs i hög grad varierarfrån fall till fall, bl. a. beroende på hur man tidigare sett på arbetarskyddeti företagen, samt att förhandenvaron av möjlighet att få bidrag till saneringav arbetsmiljön i många fall skulle kunna fördröja upprustningen av arbetsplatserna,därför att företagen skulle avvakta stöd från det allmänna i stället för attsjälva ta itu med problematiken. Utredningens ställningstagande i denna del hargenomgående lämnats utan erinran vid remissbehandlingen. Föredragande departementschefen intar samma ståndpunkt somutredningen och uttalar att det enligt hans mening är av grundläggandebetydelse att principen om att kostnaderna för arbetsmiljön skall bäras avproduktionen entydigt kan slås fast i detta sammanhang på grundval av en eniguppfattning hos både arbetstagarnas och arbetsgivarnas organisationer. ansluter sig helt till den redovisade ståndpunkten. Dettainnebär att utskottet avstyrker de motionsyrkanden i motionerna 1973:287(yrkande 8) av m. fl. (fp), 1973:439 av m. fl. (m),1973:662 (yrkande 4 och 6) av m. fl. (c) och 1973 :2004 (yrkande6) av m. fl. (fp) - som innefattar krav på att statsbidrag till stödför arbetsmiljöinvesteringar skall införas eller att andra likartade ekonomiskastimulansåtgärder skall vidtagas. I sammanhanget vill utskottet erinra 1969 beslöt om ändringar i kommunalskattelagen vilka berörgränsdragningen mellan vad som skall räknas till byggnad och till inventarier.Ändringarna hade den effektenatt investeringar i bättre arbetsmiljö i mångafall fick en förmånligare behandling i skattehänseende än tidigare (prop.1969:100, BeU 1969:45). Det har i olika sammanhang och bl.a. genom motioner som behandlas i detta betänkande lagts fram förslag som gårut på att öka de anställdas inflytande över arbetsmiljöns utformning. har ingåendeövervägt de problem, som är förknippade med hithörande frågeställningar påområdet, och har därvid funnit, att ett system som bygger på att garanteraarbetstagarnas beslutsmedverkan beträffande alla åtgärder som berörarbetsmiljön skulle förutsätta en mycket långtgående omgestaltning av reglernaom arbetsledning och över huvud av vad som gäller om företagens ochförvaltningens organisation. En sådan omgestaltning av rättsförhållandena ärenligt utredningen uppenbarligen avhängig av centrala regler inomlagstiftningen i övrigt vilka berör arbetsledningsrätten samt ocksåägarförhållanden och det ekonomiska och straffrättsliga ansvaret. Utredningenpåpekar också att vid investeringar inom företag och förvaltningar ingen klargräns går mellan satsningar som avser arbetsmiljön och investeringar som avserverksamheten i övrigt utan att kostnaderna för en tillfredsställandearbetsmiljö ytterst är en del av driftkostnaderna i stort. En så långtgåendeomvandling av rättsreglerna som antytts anser utredningen i vart fall intetänkbar att genomföra i förevarande sammanhang. Utredningen går därför intedirekt in på företagsorganisationen vad gäller driftförhållanden ochpersonaladministration. I konsekvens med sina sålunda gjorda överväganden harutredningen i huvudsak begränsat sig till att inom ramen för gällandearbetsrättsliga principer söka skapa ett förbättrat mönster för hur deanställda i arbetsmiljöfrågor skall föra fram synpunkter och få dessa beaktade. Utskottet vill för sin del under hänvisning till det sistsagda och till vad som inledningsvis anförts framhålla att de betydelsefullaförslag som i förevarande hänseende läggs fram i propositionen måste ses somett led i en utveckling mot en mera kvalificerad beslutsmedverkan från arbetstagarnassida. Denna utveckling har starkt samband med frågorna kringarbetsledningsrätten. Dessa utreds av arbetsrättskommittén.Resultatet av kommitténs arbete bör få stor betydelse för ett förstärktarbetstagarinflytande när det gäller utformningen av arbetsmiljön. Utskottetvill också erinra om de försök med fördjupad företagsdemokrati som pågår såvälinom den statliga som inom den enskilda sektorn. Rörande den pågåendeverksamheten i detta avseende hänvisar utskottet till en översiktligsammanställning som lämnas i ett samtidig härmed avgivet betänkande avinrikesutskottet (InU 1973:29). Under åberopande av det anförda anser utskottet att någonriksdagens åtgärd inte är erforderlig i anledning av två yrkanden i motioner avherr m. fl., nämhgen motionen 1973:287 (yrkande 1), vari hemställs omförslag som kan skapa förutsättningar för att Vagga huvudansvaret förarbetsmiljön pä företagsnämnderna, varvid dessa skall tilläggas beslutanderätti arbetsmiljöfrågor, samt motionen 1973:2004 (yrkande 2), vari hemställs attriksdagen skaU uttala att den kommande arbetsmiljölagen skall garantera deanställda en position jämställd med arbetsgivarens i vad avser det reellainflytande över arbetsmiljön i vid mening. Beträffande sistnämnda yrkande fårutskottet tillägga, att de resultat, som successivt framkommer under försökenmed fördjupad företagsdemokrati, självfallet kan bh av betydelse förarbetsmiljöutredningens fortsatta arbete. I detta sammanhang behandlarutskottet också ett yrkande i motionen 1973:2005 (yrkande A 1) av herrHermansson m. fl. (vpk), enligt vilket motionärerna förordar att förslaget till39 § arbetarskyddslagen vari stadgas att arbetsgivare och arbetstagare skallsamverka för att åstadkomma sunda och säkra arbetsförhållanden skall ändraspå det sättet att paragrafen i stället skall innehålla att maktbefogenheterskall tillförsäkras de anställda och deras organisationer i det syfte som nyssangivits. Enligt utskottets mening återspeglar den i propositionen föreslagnalagtexten väl den huvudprincip på vilken den lokala skyddsverksamheten ifortsättningen skaU vila. Propositionens förslag innebär att påpekandet iparagrafens gällande lydelse om att samverkan skall ske under arbetsgivarensledning utgår. Detta utgör i sin tur en bekräftelse på att arbetsgivare ocharbetstagare skall ses som helt jämställda parter i samarbetet om de lokalaskyddsfrågorna. Under hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet. Vid utformningen av de förslag ipropositionen, som främst tar sikte på att öka de anställdas inflytande på delokala skyddsfrågorna, har frågan om att stärka skyddsombudens ställning ägnatsstor uppmärksamhet. Förslagen omfattar huvudfrågorna om tillsättande avskyddsombud, huvudskyddsombud och regionala skyddsombud, om skyddsombudensuppgifter och befogenheter, om skyddsombudens rätt till ledighet för uppdragetsutförande samt om skyddsombudens anställningstrygghet. För att få till stånd enomfattande utbildning av skyddsombud föreslås särskilda åtgärder. Utskottet biträder förslag i propositionen om att, som ettled i strävandena att förbättra arbetsmiljöförhållandena vid mindre arbetsställen,skyddsombud i vidgad utsträckning skall utses vid sådana arbetsställen (40 §första stycket). I fråga om utseende av skyddsombud föreslås ipropositionen som huvudregel att beslutanderätten skall tillkomma lokal fackligorganisation, som är bunden av kollektivavtal i förhållande tillarbetsgivaren. Om det inte finns någon sådan organisation, skall skyddsombudutses av arbetstagarna (40 § andra stycket). Lagförslaget har i denna del utformatsunder hänsynstagande till att LO velat få till stånd en anpassning av lagensbestämmelser till ett förfarande som i praktiken redan tillämpas på störredelen av arbetsmarknaden. Utskottet biträder det framlagda förslaget, somframhäver att arbetarskyddet är en uppgift av hög angelägenhetsgrad för denlokala fackliga verksamheten. Som departementschefen framhåller främjas denlokala skyddsverksamheten genom att arbetstagarnas representanter harförankring och förtroende på den fackliga sidan. Utskottet avstyrker ett imotionen 1973:2002 av () framställt yrkande av innehåll att, dåenligt huvudregeln facklig organisation skall utse skyddsombud, detta skall skeefter förslag av berörda arbetstagare. Utskottet vill framhålla att även utanett sådant tillägg till lagtexten, som föreslås av motionären, detfinns anledning räkna med att de berörda arbetstagarnas uppfattning om vem sombör utses till skyddsombud som regel blir avgörande för personvalet. För att det lokala skyddsarbetet på mindre arbetsplatser skallstärkas föreslås i propositionen vid sidan av andra åtgärder en utbyggnad avmöjligheterna att utse regionala skyddsombud. gäller i praktikenatt arbetsgivar- och arbetstagarsidan skall vara ense om behovet av regionaltskyddsombud för att sådant ombud skall utses. föreslås att yrkesinspektionenskall kunna medge att regionalt skyddsombud utses även utan samtycke frånarbetsgivaren. Ett krav är dock att skyddskommitté inte har tillsatts påarbetsplatsen. Tanken bakom denna begränsning är att man bör kunna utgå frånatt arbetstagarna är beredda att på ett aktivt sätt engagera sig iskyddsarbetet om sådan kommitté finns. Lagtexten föreslås få följande innehåll,nämligen att yrkesinspektionen om förhållandena påkallar det får för arbetsställedär skyddskommitté ej tillsatts medge att lokal avdelning av sådanorganisation, som är att anse som huvudorganisation enligt lagen (1936:506) omförenings-och förhandlingsrätt, utser skyddsombud utanför kretsen avarbetstagare (40 § tredje stycket). prövning bör enligt vaddepartementschefen anför ske under hänsynstagande till risksituationen ocharbetsmiljöförhållandena i övrigt för arbetsstället.