bet · FW01KU26 · 1973-12-31 00:00:00 — visning, förfaller yrkandet om hänvisning till annatutskott, 10§ Statlig myndighet skall lämnaupplysningar och avgiva yttrande, då utskott begär det. Sådan skyldighetåligger dock ej regeringen. Myndighet som ej lyder under kan hänskjutabegäran från utskott till regeringens avgörande. Begär minst en tredjedel av ledamöterna i ett utskott vidbehandlingen av ett ärende att upplysningar eller yttrande skall inhämtas frånmyndighet som avses i första stycket, skall utskottet föranstalta om detta,såvida det icke finner att därmed förenat dröjsmål med ärendets behandlingskulle leda till avsevärt men, Utskott får sammanträda också undertid då icke pågår, om dess uppgifter kräver det. Utskott sammanträder första gångenpå kallelse av talmannen efter valet. Därefter sammanträderutskottet på kallelse av ordföranden. För ändamål som sägs i 9 kap. 4 §regeringsformen kan finansutskottet sammankallas också på begäran av regeringen.För ändamål som sägs i 8 kap. 6 § regeringsformen sammankallas finans- ochskatteutskotten första gången på begäran av regeringen. Skall utskott enligtvad nu sagts sammankallas på regeringens begäran, utfärdas kallelsen avtalmannen. Personlig kallelse skall utgå till samtliga ledamöter ochsuppleanter. Kallelse bör om möjligt anslås i senast klockan18 dagen före sammanträdet och införas i en eller flera dagliga tidningar. Utskott får sammanträda samtidigtmed kammaren endast om förhandlingen i kammaren avser annat än ärendesavgörande eller val och utskottet i förväg har medgivit det genom enhälligtbeslut. Innan ordförande har valts, föresordet av den av de närvarande ledamöterna som har varit ledamot av riksdagenlängst lid. Om två eller flera har tillhört , har denäldste av dem företräde. Vid gemensamt sammanträde med finans- och skatteutskottenenligt 8 kap. 6 § regeringsformen föres ordet av den av utskotisordförandenasom har varit ledamot av längst tid. Om de har tillhört riksdagenlika länge, har den äldste av dem företräde. Över sammanträde med utskott föres protokoll. Utskott skall sammanträda inomstängda dörrar. Om särskilda skäl föreligger, kan utskottet medgiva att ävenannan än ledamot, suppleant och tjänsteman i utskottet är närvarande. I utskott får ingen närvara, närärende som personligen rör honom eUer någon honom närstående förekommer tillöverläggning eller beslut. Omröstning inom utskott skall görasöppet. Är rösterna lika delade, gäller den mening som ordföranden biträder. Ledamot som har förlorat vid omröstning inom utskott kanlill utskottets betänkande foga reservation med yrkande. Betänkandet får dockicke fördröjas därigenom. Ledamot, suppleant eller tjänstemani utskott får ej obehörigen yppa vad som enligt beslut av regeringen ellerutskottet skall hållas hemligt med hänsyn till rikels säkerhet eller av annatsynnerligen viktigt skäl, som betingas av förhällandet till främmande stateller mellanfolklig organisation. 5 kap. ÄRENDENAS AVGÖRANDE Utskotts betänkande skall föreärendets avgörande bordläggas vid två sammanträden med kammaren, om ejriksdagen på utskottets förslag beslutar att ärendet skall avgöras efter endasten bordläggning. Utskottsbetänkande får icke anmälasi kammaren förrän det har delals ut till ledamöter. ' I propositionens förslag har paragrafen följandelydelse; "1 utskott får ingen närvara, när ärende som rör honom ellernågon honom närslående personligen förekommer lill överläggning ellerbeslut." Vill ledamot inför avgörandet avett ärende framställa yrkande som ej redovisas i utskottets betänkande, skallhan möjligt underrätta talmannen om yrkandet. Yrkandet bör sättas uppskriftligt och delas ut till ledamöterna innan ärendet avgöres; motiveringenskall därvid utelämnas. Ärende om misstroendeförklaringskall ligga på kammarens bord till det andra sammanträdet efter del då yrkandetframställdes och avgöras senast vid det därpå följande sammanträdet. Vad sålunda har föreskrivits äger motsvarande tillämpningpå förslag av talmannen till ny statsminister. Därvid skall iakttagas den i 6kap. 2 § andra stycket regeringsformen föreskrivna fristen. Ärende i vilket överläggning ägerrum får ej upptagas till avgörande förrän kammaren på talmannens förslag harfunnit överläggningen avslutad. Ärende avgöres med acklamation eller, om ledamot yrkardet, genom omröstning. Fordras för beslut anslutning från särskilt flertal,skall ärendet alllid avgöras genom omröstning. Avgörandetav ärende skall, om det behövs, delas upp på skilda beslut. När ärende avgöres med acklamation,skall talmannen ställa proposition på varje yrkande som har framställts underöverläggningen. Propositionen avfattas så atl den kan besvaras med ja ellernej. Talmannen tillkännagiver hur beslutet har utfallit enligt hans uppfattningoch befäster det med klubbslag, om ej omröstning begäres. När ärende avgöres genomomröstning, ställes mot del yrkande, som enligt talmannens uppfattning harvunnit bifall, eller, när acklamation ej har skett, mot det yrkande,som talmannen bestämmer, annat yrkande som kontraproposition. Föreligger fleraän,två yrkanden som kan ställas mot varandra, skall först med tillämpning av 4§ beslutas vilket yrkande som skall vara kontraproposition. Omröstning göres öppet. Talmannen tillkännagiver huromröstningen har utfallit och befäster beslutet med klubbslag. 13 1973.4 saml. Då omröstning skall äga rum,upprättar talmannen omröstningsproposition. Fordras i visst fall för beslutanslutning från särskilt flertal, angives det i omröstningspropositionen. Sedan ledamöterna efter förvarning har intagit sinaplatser i plenisalen, läses omröstningspropositionen upp och underställeskammaren för godkännande. Omröstning kan förrättas med uppresning. Om talmannenefter omröstning med uppresning finner tvekan råda om omröstningens resultateller ledamot begär rösträkning, verkställes ny omröstning medomröst-ningsapparal eller, när sådan icke kan användas, med namnupprop. Vid omröstning med uppresninguppmanar talmannen först de ledamöter som vill rösta för ja-propositionen attresa sig och riktar därefter samma uppmaning till de ledamöter som vill röstaför nej-propositionen. Vid omröstning med omröstningsapparat fotograferas dentablå som visar hur varje ledamot har röstat. Vid omröstning med namnupprop anmodar talmannen två ledamöteratt taga plats vid talmansbordet för att föra anteckningar över omröstningen.Vice talmännen ropas upp först och därefter övriga ledamöter efter platsnummeri plenisalen. Något av följande svar skall avgivas: ja, nej, avstår. Uppkommer lika röstetal vidomröstning om vilket yrkande som skall vara kontraproposition, avgöres utgångengenom lottning. Är rösterna lika delade i huvudomröstning ställertalmannen proposition på förslag om återförvisning av ärendet till utskottet.Ärendet skall återförvisas om minst hälften av de röstande förenar sig härom.Beslutas ej återförvisning, avgör vilken mening som skall varariksdagens beslut. Efter återförvisning upptages ärendet på nytt i sin helhettill avgörande i kammaren. Uppstår därvid åter lika röstetal vidhuvudomröstning, skall lottning äga rum genast. Har avgörandet i lagärende delatsupp på två eller flera beslut, får efter det sistadelbeslulet på förslag av talmannen eller ledamot besluta att ärendet skall förytterligare beredning återförvisas till utskottet. Beslutar riksdagenåterförvisning, har delbeslulen förfallit. Beslut enligt denna paragraf omåterförvisning av ärende får ej upprepas. Fordras för beslut anslutning frånsärskilt flertal och föreligger mer än ett förslag till sådant beslut, utväljerriksdagen först, med tillämpning av vad som,gäller i allmänhet, ett avförslagen. Därefter avgöres om detta förslag skall antagas eller förkastas. Föreligger samridigt två eller flera yrkanden ommisstroendeförklaring mot samma statsråd, skall endast en omröstning äga rum. Ledamot får efterärendes avgörande anmäla reservation eller avgiva röstförklaring. Genom särskilt beslut kan riksdagentill närmast följande lagtima uppskjuta behandlingen av ärende. Ärendesom gäller statsbudgeten för närmast följande budgetår får dock uppskjutasendast om det kan ske utan olägenhet för budgetregleringen. Beslut om uppskovkan upprepas. Avslutas med anledning av extra val,skall ärende som icke har hunnit avgöra anses utan särskilt beslutuppskjutet till det första lagtima efter valet. Ärende som ej har återkallats skall avgöras före utgångenav kalenderåret efter det då ärendet väcktes eller, om hinder häremot mötertill följd av förordnande om extra val, möjligt efter det att dennyvalda har sammanträtt. Beslut att uppskjuta ärende fattaspå framställning av utskott, till vars handläggning ärendet hör. Utskottetskall inhämta yttrande från talmanskonferensen. Kammaren kan även utan sådanframställning besluta uppskov i samband med behandlingen av utskottsbetänkande. kan vid urtima riksmötebesluta att till behandling upptaga uppskjutet ärende. Beslut att vid urtima riksmöteupptaga uppskjutet ärende fattas på förslag av utskott till vars handläggningärendet hör eller på förslag av talmannen. skall höras ifrågan. Slutligt beslut i ärende angåendegrundlag fattas vid första i den valperiod som följer påriksdagsvalet närmast efter det vilande beslutet i ärendet, såvida ejavgörandet uppskjutes till annat . 1 fråga om uppskov ägerbestämmelserna i 10 § första och andra styckena och i 1 1 § motsvarandetillämpning. Ärendet skall avgöras slutligt före nästa ordinarie val tillriksdagen. Tilläggs bes täm melse Tilläggsbestämmelserna 5.10.1 och5.11.1 äger motsvarande tillämpning i fråga om uppskov med slutligt beslut iärende angående grundlag. beslut med anledning avproposition samt annat beslut, varom regeringen skall underrättas, meddelasregeringen genom skrivelse. Tilläggsbestäm m else 5.13.1 skrivelser sättes upp avkammarkansliet och undertecknas av talmannen. Lhskott som har berett ärende skall få del av kammarensbeslut i ärendet. 6 kap. INTERPELLATIONER OCH FRÅGOR TILL STATSRÅD Interpellation skall ha bestämtinnehåll och vara försedd med motivering. Interpellation bör väckas endast iangelägenhet av större allmänt intresse. beslutar om interpellationenfår framställas. Beslutet fattas utan föregående överläggning. Statsråd, som icke besvarar interpellation inom fyraveckor från det att medgav att interpellationen fick framställas,skall före utgången av muntligen meddela varför svaruteblir eller anstår. Sådant meddelande får ej följas av överläggning. Interpellation förfaller om den ej har besvarats vid detriksmöte då den väcktes. ' I propositionen föreslås ordet "i" i ställetför ordet "med". Interpellation ingives tillkammarkansliet och anmäles av talmannen vid sammanträde med kammaren utandröjsmål efter det att interpellationen har delats ut till riksdagensledamöter. Frågan huruvida interpellationen får framställas avgöres vidnärmast följande sammanträde och tages upp på föredragningslistan till dettasammanträde. Medgiver att interpellationen får framställas, låtertalmannen skyndsamt statsrådet få del av den. Den som vid , som enligt 1 kap. 4 § skall avslutassenast , ingiver interpellation till kammarkansliet efter utgången avapril månad skall i interpellationen angiva skälen till att denna icke haringivits tidigare. När statsråd ämnar besvarainterpellation, bestämmer talmannen efter samråd med statsrådet ochinterpellanten vid vilket sammanträde svaret skall lämnas. Meddelande häromanslås senast sammanträdet och tages upp påföredragningslistan. Svar på interpellation får delas ut till ledamöterna iförväg. Har så skett, kan statsrådet begränsa sitt anförande till ensammanfattning av svaret. Fråga skall ha bestämt innehåll.Den får vara försedd med en kort inledande förklaring. När fråga besvaras, fårendast den ledamot som har framställt frågan och det statsråd som lämnar svarettaga del i överläggningen. kan föreskriva begränsning iyttranderätten för dessa talare utöver vad som följer av 2 kap. 14 §. Fråga ingives till kammarkansliet.Den skall vara egenhändigt undertecknad av den ledamot som framställer frågan.Talmannen låter utan dröjsmål statsrådet få del av frågan och anmäler den vidnärmast följande sammanträde. Vad som föreskrives i 1 § tredjestycket och i tilläggsbestämmelse 6.1.2 första stycket skall tillämpas också päfråga. Om icke särskilda skäl ' Orden "och interpellanten" i förstastycket första meningen finns ej med i propositionens förslag. föranleder annat, skall frågor besvaras vid en eller tvåfrågestunder . Fråga bör besvaras vid den frågestund som infallernärmast från det att frågan lämnades till kammarkansliet. När fråga besvaras, får det första anförandet från varjetalare räcka längst , det andra längst och varjeföljande anförande längst en minut. Bestämmelserna i 212 §§ gäller val som ankommer påkammaren. Bestämmelserna i 2 § första stycket, 6 §, 8-10 §§ och 12 § andrastycket skall tillämpas endast i den mån ej föreskriver annat. Utöver de val som kammarenförrättar enligt regeringsformen och riksdagsordningen skall den företaga valtill 1. riksgäldsfuhmäktige, 2. styrelsen förriksdagsbiblioteket, 5. styrelsen förStiftelsen . Kammaren skall också utse aderton ledamöter avriksdagen, vilka får deltaga i bolagsstämmor med . beredes av en inom utsedd valberedning. Valberedningen utses vid första sammanträdel med kammarenunder valperiod för tiden till valperiodens slut. Varje partigrupp,vilken motsvarar parti som vid valet till har fått minst fyra procentav rösterna i hela riket, skall besätta en plats. Därutöver fördelas tioplatser proportionellt mellan samma partigrupper. Ledamöterna tillsättes medtillämpning av det förfarande som angives i 12 § första stycket. Talmannen fastställer för varjepartigrupp det antal ledamöter, som partigruppen skall tillsätta ivalberedningen. Därvid skaO han vid den proportionella fördelningen tillämpaden beräkningsgrund som angives i 4 § andra stycket. Valberedningen bereder alla val somförrättas av kammaren utom val av riksföreståndare, vice riksföreståndare,person som skall inträda som tillfällig riksföreståndare, talman, vice talmän,kammarsekreterare samt ombudsmän och deras ställföreträdare. Omberedning av val av ombudsmän och ställföreträdare föreskrives itilläggsbestämmelse 8.10.2. Valberedningen håller på kallelseav talmannen sitt första sammanträde som den utses. Däreftersammanträder beredningen på kallelse av ordföranden. Bestämmelserna i 4 kap. 12 § samt tilläggsbestämmelserna4.11.1 andra stycket och 4.11.24 äger motsvarande tillämpning på valberedningen. Framlägges vid val som avser tvåeller flera personer en gemensam lista, som upptager namn på så många personersom valet avser, och har listan godkänts av alla i valberedningens sammanträdedellagande ledamöter eller av alla utom en, skall talmannen ställa propositionpå godkännande av listan och förklara de på denna upptagna personerna valda.Val med slutna sedlar skall dock förrättas, om det begäres av minst så mångariksdagsledamöter, som motsvarar det tal vilket erhålles, om samtligaröstberättigade ledamöters antal delas med antalet av de personer valet avser,ökat med ett. Detta val skall äga rum vid elt följande sammanträde. Följer av särskild bestämmelse att innehavare av visstuppdrag skall väljas för sig, skall valet förrättas med acklamation. Om ledamotbegär det, skall valet dock förrättas med slutna sedlar. Föreligger enhälligtförslag från valberedningen, skall i sådant fall valet äga rum först vid ettföljande sammanträde. förrättas med slutna sedlar, omej annat följer av 3 § eller annan huvudbestämmelse i riksdagsordningen. Skalltvå eller flera personer utses genom val med slutna sedlar, fördelas platsernaproportionellt mellan partier. Med parti avses därvid varje grupp av riksdagsledamötersom vid valet uppträder under särskild beteckning. Platserna fördelas mellan partier genom att de en efter entilldelas det parti som för varje gång visar det största jämförelsetalet.Jämförelsetalet är lika med partiets röstetal, så länge ingen plats hartilldelats partiet, och erhålles därefter genom att partiets röstetal delas meddel tal som motsvarar antalet platser som redan har tilldelats partiet, ökatmed ett. Vid lika jämförelsetal skiljes genom lottning. Valsedlarna skall vara lika tillstorlek, material och färg. Valsedel skall vara enkel, sluten och omärkt. Denfår innehålla uppgift om det val för vilket den gäller. Valsedel är ogiltig om den är försedd med kännetecken somuppenbarligen har blivit anbragt på valsedeln med avsikt ellerom den saknargiltigt kandidatnamn. Har ledamot i ett val lämnat mer än en valsedel, ärvalsedlarna ogiltiga. Har sedlarna samma innehåll, skall dock en valsedelbetraktas som giltig vid sammanräkningen. Namn på valsedel skall anses obefintligt om kandidaten ejär valbar, namnet är överstruket eller det ej framgår klart vem som avses. Vid proportionellt val användesvalsedlar, på vilka före namnen har satts ut partibeteckning (partinamn ellerannan beteckning i ord för viss grupp av riksdagsledamöter eller för vissmeningsriktning). Namnen föres upp i en följd under varandra. Valsedel är ogiltig om den saknar partibeteckning ellerupptager mer än en partibeteckning. Namn på valsedel skall anses obefintligt, om ordningenmellan namnet och annat namn ej framgår klart. De platser som har tilldelats ett parti besattes så attpartiets första plats tillerkännes den vars namn slår främst i ordningen inompartiet, partiets andra plats den som bär det andra namnet i ordningen och såvidare enligt samma grund. När ordningen mellan namn på elt partis valsedlarskall bestämmas, äger 14 kap. 6 § vallagen (1972:620) motsvarande tillämpning. Vid val av en person med slutnasedlar får valsedel ej upplaga partibeteckning. Innehåller valsedel två ellerflera kandidatnamn, är den ogiltig. Vid likaröstetal skiljes genom lottning. Vid val med slutna sedlar anmodartalmannen fem ledamöter att taga plats vid talmansbordet. Av dessa skall trebiträda när valsedlarna öppnas och granskas och två föra anteckningar övervalet. Upprop verkslälles i samma ordning som enligttilläggsbestämmelse 5.5.2. När ledamot ropas upp, skall han gå fram till talmansbordetoch lämna sin valsedel till talmannen. Sedansamtliga godkända valsedlar har lästs upp av talmannen och KU 1973:26 _ 201 antecknats av kammarsekreteraren och de tvåledamöterna, jämföres anteckningarna över valet. Talmannenmeddelar resultatet av valet, så snart detta har fastställts. Skall två eller flera val medslutna sedlar förrättas, får talmannen, såvida ledamot icke yrkar annat,bestämma att valsedlarna skall avlämnas i samtliga val, innan sammanräkningföretages i något av valen. Val med slutna sedlar fåröverklagas hos valprövningsnämnd. Valet skall gälla ulan hinder avatl det har överklagats. Besvär över val som sägs i 5 § ställestill valprövningsnämnden. Besvärshandlingen skall ges in till kammarkanslietinom från den dag då resultatet av valet meddelades i kammaren. Såsnart besvärstiden har gått ut, skall talmannen vid sammanträde med kammarentillkännagiva samtliga besvär som har anförts. Talmannen skall härvid angivaviss inom vilken förklaring över besvären skall ha kommit in tillvalprövningsnämnden. När förklaringstiden har gått ut skall talmannen genastsända besvärshandlingarna till valprövningsnämnden. Talmannen bör däriämteskyndsamt inkomma till valprövningsnämnden med yttrande över besvären. Har vid valet föreskrift i 4 §eller i tilläggsbestämmelserna 7.4.1-5 blivit åsidosatt och är det ejosannolikt att felet har inverkat på valutgången, skall valprövningsnämndenundanröja valet och förordna om omval. Kan felet avhjälpas genom förnyadsammanräkning eller annan sådan mindre ingripande åtgärd, skallvalprövningsnämnden dock i stället uppdraga åt talmannen att vidtagaerforderlig rättelse. Valsedlar och annat valmaterial skall förvaras under betryggande säkerhet till dess attvalet har vunnit laga kraft. , som enligt vad som är särskiltföreskrivet avser tid motsvarande valperiod, skall förrättas snarastefter valperiodens början och gälla till dess att förrättar nytt valunder nästa valperiod. Har ny ledamot tagit plats iriksdagen med anledning av att utgången av val till har blivit ändradefter överklagande, skall val som har förrättat undervalperioden göras om, såvida det begäres av minst tio riksdagsledamöter. Skall två eller flera väljas, utsestillika suppleanter till minst samma antal som de ordinarie ledamöterna. Vadsom är föreskrivet om dessa äger motsvarande tillämpning i fråga omsuppleanterna. Tilläggs bes täm melse Sedan har förrättat valtill organ och därvid utsett suppleanter med stöd av 8 §, kan den besluta atlöka antalet suppleanter i organet. Suppleantval som föranledes härav skallförrättas så snart det kan ske. Är av vald ledamot i eltorgan frånvarande, intages hans plats, om det kan ske, av suppleant som hörtill samma partigrupp. 1 övrigt gäller att suppleanterna har företräde i denordning i vilken de har valts eller, om valet har förrättats med gemensamlista, i den ordning i vilken de har förts upp på listan. Ledamot eller suppleant som harfått plats från två eller flera grupper anses vald för den grupp, från vilkenplats först har tilldelats honom. Är till ett uppdrag endast denvalbar som tillhör och lämnar den valde eller utses hantill talman eller till statsråd, skall han avgå från uppdraget. Den som har utsetts till uppdraggenom val av får ej undandraga sig uppdraget utan att riksdagenmedgiver det. Lämnar den som har valts till ettorgan sitt uppdrag och avsåg det val genom vilket uppdraget tillsattesvid mandatperiodens början två eller flera personer, skall den partigrupp ellerde partigrupper, som han var vald för, till talmannen anmäla en efterträdare.Talmannen förklarar den anmälde vald. Göres ej sådan anmälan eller anmäles merän en person, utser talmannen efterträdare. Är i annat fall än som avses i första stycket plats ledigi förtid, anställes kompletteringsval för den återstående tiden med tillämpningav vad som gäller i allmänhet. Organ, vars ledamöter helt ellerdelvis utses av kammaren, väljer inom sig ordförande och en eller flera viceordförande, om ej annat är föreskrivet. Val inom organ, som sägs i 13 §,förrättas med acklamation eller, om ledamot begär det, med slutna sedlar. Valsedlarna skall vara lika tillstorlek, material och färg. Valsedel skall vara enkel, sluten och omärkt. Vidlika röstetal skiljes genom lottning. 8 kap. VISSA BEFATTNINGSHAVARE OCH ORGAN Val av talman samt av förste, andreoch tredje vice talman förrättas vid första sammanträdet med kammaren underriksdagens valperiod och gäller till valperiodens slut. Talmännen väljes varför sig i nu nämnd ordning. Förrättas valet med slutna sedlar, är den vald som får merän hälften av de avgivna rösterna. Uppnås icke sådan röstövervikt, förrättasnytt val. Får ej heller då någon mer än hälften av de avgivna rösterna,förrättas ett tredje val mellan de två som vid den andra omröstningen uppnåddede Vid tredje omröstningen är den vald somfår de flesta rösterna. utser genom särskilt valen ersättare för ordföranden i valprövningsnämnd. Vad som i 3 kap.11 § regeringsformen föreskrives om ordföranden äger motsvarande tillämpning påersättaren. Vid val med slutna sedlar av ordföranden eller hans ersättaretillämpas det förfarande som angives i 1 § andra stycket. Vid val med slutna sedlar avriksföreståndare, vice riksföreståndare eller person som skall kunna inträdasom tillfällig riksföreståndare tillämpas det förfarande som angives i I §andra stycket. Valet gäller till dess beslutar annat. lönedelegation består avsjutton ledamöter, vilka väljer för valperiod. Lönedelegationen sammanträder inomstängda dörrar. Om särskilda skäl föreligger, får delegationen medgiva att ävenannan är närvarande än ledamot, suppleant, tjänsteman hos delegationen och denmed vilken delegationen skall rådpläga i förhandlingsfrågor. Vad som föreskrives i 4 kap. 11 § och 14 § första stycketäger motsvarande tillämpning på delegationen. Ledamot som har förklarat sig ejinstämma i delegationens beslut kan reservera sig.