bet · FW01CU7 · 1973-12-31 00:00:00 — Civilutskottetsbetänkanden 1973 CU 1973 betänkande i anledning av motionerangående riktlinjer för fastigbetsregisterreformen. Utskottet har i detta sammanhang behandlat motionerna1973: 957 av herrSvanström m. fl. (c, fp, m) vari hemställs att hos Kungl. Maj:tanhåller att ändringar av ortnamn och förändring av deras användningregelmässigt underställs prövning, 958 av herrSvanström m. fl. (c, s, fp, m, vpk) vari hemställs att hos Kungl.Maj:t anhåller om en omprövning av fastighetsregisterreformen i enlighet med imotionen framförda förslag, såvitt motionen inte behandlas i utskottetsbetänkande CU 1973: 8. Motionen 1973:908 om inrättande avtvå tjänster som extra antikvarier vid har hänvisatstill kulturutskottet och kommer att behandlas i dess kommande betänkande KrU1973:12. Utskottet har i sitt betänkande CU1972:4 lämnat en redogörelse för gällande ordning m. m. på området. Ibetänkandet har utskottet vidare gjort bedömningar, som påverkat behandlingenav hithörande frågor. Vid behandlingen av de 'nu föreliggande motionerna harutskottet tillförts synpunkter av representanter för justitie- och civildepartementen,lanlmäteristyrelsen, och . Den av statsmakterna år 1968beslutade fastighetsregisterreformen innebär bl. a. att kommun i regel skallvara registerområde. Inom det äldre jordregistret för landsbygden upphörsocknen sålunda att vara registerområde. Fastighets registerbeteckning inomkommunen skall anges med ett inom kommunen unikt traktnamn kombinerat med ettblocknummer och ett enhetsnummer. Indelningen i trakter skall leda till atttraktnamnen skall vara lokaliserande och inte för långa och att trakterna skallvara så stora att de lätt kan redovisas på karta. De invändningar som främst ur kulturhistorisk synpunkt tidigare rests mot reformen och även tas upp i motionen 1973:958 är ihuvudsak följande. Slopandet av jordregistersocknen som registerområde innebäratt denna på obruten tradition grundade och i social gemenskap i sen tidlevande indelning kommer att försvinna. Därmed uppges ett egenvärde, värt attbevara, och skapas svårigheter för utnyttjande av arkiv Slopandet av socknen som registeromrädemedför i sin tur att många tidigare bebyggelsenamn, som återfinns i flerasocknar inom kommunen, måste ändras för att registerbeteckningarna skall bliunika. Den omprövning avfastighetsregisterreformen i fråga om grunderna för fastighetsbeteckningarnasom omfattas av hemställan i motionen 1973:958 begränsar sig enligtsammanfattningen i motionen i detta hänseende till huvudfrågan om bibehållandeav socken som registerområde såväl i landsbygdskommuner som då sockenområdetsammanlagts med ett tidigare stadsregislerområde. Utskottet konstaterar idetta sammanhang att de namnändringar i fastighetsregistret som föranleds avandra skäl nu inte berörs i något motionsyrkande. Den första huvudinvändningen gäller att socknen försvinnersom administrativt territoriellt område. Detta innebär att ett äldre,traditions-mättat gemenskapsbegrepp också kommer att försvinna. Det innebärdäremot inte, som utskottet här nedan utvecklar, att sockennamnen på samma sättförsvinner. Motionärerna anför bl. a. att sockenbegreppet långt in i sen lidhaft betydande sociala funktioner men synes närmast åberopa vikten av att äveni fastighetsregistret bevaras ett uttryck för bebyggelsehisloriskl betingadeförhållanden. Enligt utskottets mening är vad motionärerna anförtsjälvfallet värt beaktande. Sett ur den vetenskapliga, kulturhistoriskaforskningens synpunkt kommer dock gällande sockenindelning att även i framtidenkunna beläggas på samma sätt som . Sett ur allmän synpunkt har givetvisdet bebyggelsehistoriska sockenbegreppet ett inte ringa traditionsvärde.Begreppets sociala funktioner har dock pä många håll starkt avtagit pä grund avbl. a. snabb tätortsutveckling och ett förändrat kontaktmönster. På de flestahåll torde det anses som mest väsentligt att traditionen fär bäras genom enriktig användning av sockennamnet i enkla eller sammansatta traktnamn. Den andra huvudinvändningen gäller de namnändringar somdirekt eller indirekt betingas av att by-och kommunnamn är lika i flera socknaroch därför måste särskiljas inom kommunen som registerområde. Motionärerna harutgått från en redovisning av de preliminära förslag som inkommit fränöverlantmätarna. De har dock noterat, att lantmäteristyrelsens beslutrespektive för allmänheten utställda förslag inte har samma genomgripandekaraktär. har inte anledning frångå den ståndpunktsom tredje lagutskottet (3 LU 1968:5) tidigare intagit, nämligen att allamöjligheter bör tillvaratas för att bevara de gamla gårds- och sockennamnen. Vidbehandlingen 1972 (CU 1972:4) noterades bl. a. att ifastighetsregistret antecknas även församling och kyrkobokföringsdistrikt.Eftersom på landsbygden indelningen i socknar ofta sammanfaller medförsamlingsindelningen bevaras i många fall sockennamnen nu också utanförregisterbeteckningens ram. Utskottet noterade vidare alt möjlighet fanns attinom riktlinjernas ram tillgodose bevarandesyftet genom att i fastighetsregislret vid sidan av registerbeteckningenanteckna särskilt namn på fastighet. Det anfördes i betänkandet attnamntraditionens bevarande inte endast - och kanske inte ens huvudsakligen -var beroende av fastighetsregistret. Den faktiska användningen av ett ortnamn berori allt väsentligt på behovet av att därmed lokalisera en plats och på i vilkaandra levande namnsammansättningar det kommit att ingå. Namnredovisningen påden ekonomiska kartan är i sin tur beroende av att namnet används i orten somlokaliserande. Det torde vara möjligt att låta socknar utgöra trakter medsocknens namn och i andra fall använda gällande traktnamn i förening medsockennamnet. Lanlmäteristyrelsen som beslutsmyndighet samarbetar idessa frågor med bl. a. och ortnamnsarkivet i ,medverkan har efter uttalanden i betänkandet CU 1972:4utvecklat sig till en fortlöpande kulturhistorisk granskning av föreliggandeförslag till traklnamn och traktindelning. Ämbetet har för att belysa bl. a.skillnaderna mellan överlantmätarnas förslag och de förslag som slutligenlämnats lanlmäteristyrelsen gett följande uppgifter - utan anspråk påfullständig exakthet från län. Lanlmäteristyrelsen,och ortnamnsarkivet i har genom inbördessamverkan skapat förutsättningar för att bevaka de kulturhistoriska intressenaenligt intentioner. Behovet av ytterligare åtgärder får sålunda intebedömas mot bakgrund endast av i motionen 1973:958 redovisade uppgifter omtidigare preliminära förslag. Genom utformningen av den nämnda motionen riktas intressetsärskilt mot de namn som måste ändras för att bli unika inom en kommun.Riksantikvarieämbetet har ansett all den lämpligaste metoden är att kombineradessa namn med sockennamn. Som framgår av den ovan återgivna tabellen har sådanaskäl varit framträdande t. ex. i kommun. Lanlmäteristyrelsen har bl. a. påpekat möjligheten att geenbart sockennamnet åt fastigheter med namn som Prästbolet, o. d. Utskottethar vid sin bedömning i detta sammanhang inte kunnat finna att några principiellt nya argument anförts för attsocknen skall behållas som registeromräde. Snarare torde vissa av argumentenför detta ha förlorat i tyngd genom den av motionärerna i huvudsak obeaktadepraxis i namnfrågorna som kan skönjas. Denna praxis innebär bl. a. attkulturhistoriskt intressanta by- och kommunnamn kan bevaras i sammansättningmed ett sockennamn. Inte heller har vad ytterligare anförts om den kulturhistoriskavetenskapens behov såvitt avser namnfrågorna föranlett ett ändrat bedömande.Samtliga gällande fastighetsnamn redovisas. Den nuvarande by- ochgårdsindelningen redovisas på den ekonomiska kartan. Även om sålunda utskottetkan som tidigare - ansluta sig till syftet att främja de kulturhistoriskaintressena leder bedömningen dock inte till en tillstyrkan av motionsförslaget. Den i motionen 1973:958 förordade omprövningen anges ävenböra syfta till att vidga allmänhetens medverkan, genom att intresserade kan fåstörre möjligheter att ge sin mening till känna på ett tidigtplaneringsstadium. Motionärerna anför att det är angeläget att berörda personerfår möjlighet att medverka vid det preliminära förslagets upprättande. Allmänhetens medverkan påkallas genom altlantmäteristyrelsens förslag utställs för allmänheten, som genomtidningar eller andra organ bör ha fått information om arbetet och hurförslagen kommer att vidare beredas. Berörda fastighetsägare skall genomkungörelser i tidning eller på annat lämpligt sätt beredas tillfälle att tadel av förslagen. Kommunerna medverkar i många fall genom underhandskontakterföre utställandet. Sedan förslagen utställts skall de föreläggas kommunemasfullmäktige eller . Utskottet delar motionärernas uppfattning att allmänhetensmöjlighet till medverkan är väsentlig i även dessa sammanhang. Utskottet hardock inte övertygats om att utställandet av mer eller mindre preliminäraförslag skulle tjäna del avsedda syftet och kan därför inte biträda förslaget. Slutligen föreslås i motionen 1973:957 att förslag omändringar av ortnamn m. m. regelmässigt underställs riksantikvarieämbetetsprövning. Förslaget torde syfta till att säkrariksantikvarieämbetets fortsatta medverkan i beteckningsreformen efter i stortsett de grunder som överenskommits mellan ämbetet och lanlmäteristyrelsen.Denna medverkan motsvaras emellertid inte av ett formellt uppdrag. Enligtstyrelsens uppgifter har det visat sig föreligga risk för att ämbetets knapparesurser lägger hinder i vägen för reformens genomförande i en takt som äranpassad för fastighetsregisterreformen i övrigt. Med hänsyn till vad ovananförts om värdet av en fortlöpande kulturhistorisk granskning bör enligtcivilutskottets mening skapas formella och reella förutsättningar för attbeteckningsreformen kan genomföras på önskat sätt. Vad utskottet sålunda anförtbör ges Kungl. Maj:t till känna. 1. beträffandesocken som registerområde att avslår motionen 1973:958 i motsvarandedel, 2. beträffandeallmänhetens medverkan i beteckningsreformen att avslår motionen1973:958 i motsvarande del, 3. beträffanderiksantikvarieämbetets medverkan i beteckningsreformen att ianledning av motionen 1973:957 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vadutskottet anfört. Närvarande: herrar Grebäck (c), (), Tobé (fp),i (s), fröken (), herrar i (s), (), (), i (c), herrar (vpk),Jadestig (s), Äkerfeldt (c), (), Ännerås (fp) och (). av (): För att ytterligare utöver vadutskottet anfört tillgodose de väsentliga intressen som förespråkats i motionenbör, enligt min mening, övervägas att ställa upp en generell huvudregel för defall där samma by- och hemmansnamn förekommer i flera socknar inom en kommun. Idessa fall bör namnet, om inte alldeles särskilda språkliga hinder möter,konstrueras som ett dubbelnamn, på lämpligt sätt sammansatt av sockennamnetoch by- eller hemmansnamnet. Härmed skulle ges en garanti för att namnskicketsåväl bevarar kulturhistorisk tradition som fyller en lokaliserande uppgift.Om en sådan huvudregel införs ges därmed också en garanti för att en väsentligintressetyp alltid tillgodoses trots att talan inte får föras motlantmäteristyrelsens beslut och trots att praktiska hänsyn inte alltid medgeren så god kontakt med allmänheten i dessa frågor som i och för sig är önskvärd. betänkande i anledning av propositionen1973:1 i vad avser anslag för /74 till centralnämnden förfastighetsdata jämte motioner. Maj:t har i propositionen1973:1 bilaga 4 () föreslagit att för /74 anvisa ettförslagsanslag av . I detta sammanhang har utskottet behandlat motionerna1973: 537 av () vari hemställs att beslutar ge Kungl.Maj:t till känna att en redovisning för kostnader och kostnadsansvar vid ettfullföljande av databanksprojektet bör lämnas , 879 av herrTuresson (m) vari hemställs 1. att riksdagenmåtte som sin mening uttala att fastighetsregisterreformens försöksverksamhetmed driftsystem I begränsas till län med start av formell drift den 1juli 1974, varvid fastighets- och inskrivningsregistren i databanken blirofficiella och de registren upphör att föras, 2. att riksdagenmåtte som sin mening uttala att inga ytterligare områden utöver länansluts till eller förbereds för anslutning till driftsystem I innanerfarenheter vunnits och utvärdering genomförts av den formella driften iUppsala, 3. att riksdagenhos Kungl. Maj;t hemställer att . av de medel som friställs genomatt och tills vidare inte omläggs ställs tillstatskontorets och centralnämndens för fastighetsdata förfogande i samråd fören försöksverksamhet med utvärdering av regional fastighetsdatabehandlingenligt riktlinjer i statskontorets tidigare åberopade yttrande, 4. att riksdagenmåtte uttala att staten skall ersätta kommunala merutgifter för de kommuner somberörs av driftsystem 1, 5. att riksdagenmåtte besluta att i skrivelse till Kungl. Maj:t begära en översyn av demöjligheter som finns att rationalisera verksamheten inom defastighetsdomstolar som inte ansluts till ADB-system, 6. att riksdagenmåtte besluta att i skrivelse till Kungl. Maj:t begära att lanlmäteristyrelsenövertar ansvaret för koordinatsättningsfrågorna, samt 7. att riksdagenmåtte besluta att i skrivelse till Kungl. Maj:t begära en utredning angåendefrågor om fastighetsregisterreformens huvudmannaskap, innefattande även fråganom sammanslagning av med statenslantmäteriverk. 958 av m. fl. (c, s,fp, m, vpk) vari hemställs att hos Kungl. Maj;t anhåller om enomprövning av fastighetsregisterreformen i enlighet med i motionen framfördaförslag, såvitt avser prövning av möjligheten att decentralisera fastighetsdatatill ett antal regioner, 1557 av m. fl. (c) vari föreslås attriksdagen hos Kungl. Maj:t uttalar sig för en omprövning av principbeslutet omen central enhet för fastighets- och inskrivningsdata och att förutsättningarnaför en decentraliserad registeradministration på fastighets- och inskrivningsregistreringensområde blir föremål för utredning, med beaktande av ekonomiskakonsekvenser och effektivitets- och säkerhetssynpunkter, 1573 av m. fl. (m, c, fp) vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj:t begär en förnyad prövning av tidigarebeslut om ' en central databank för fastighetsregister i enlighet med vad som i motionen anförts. Utskottet har i detta ärendeinhämtat upplysningar och synpunkter bl. a. genom företrädare för justitie- ochcivildepartementen, (),lanlmäteristyrelsen, statskontoret, ochpersonalorganisationerna vid CFD. har genom beslut godkänt attett nytt fastighetsregister respektive ett nytt inskrivningsregister skulleföras med användande av automatisk databehandling (ADB) vid en central anläggning.Försöksverksamhet har bedrivits och bedrivs fortfarande. CFD, som har till uppgift att förbereda uppbyggnad avregistren, har bl. a. föreslagit att försöken skall fortsätta ochfrån och med beträffande län avlösas av ett driftsystemI med officiella dataregister. Detta första driftsystem skall enligt förslagetsuccessivt utvidgas att gälla kommun, , delar av Malmöhuslän samt delar av . Systemet föreslås avlösas av ettdriftsystem 2 för hela landet 1 976. Vad justitieministern anför i propositionen (s. 2325)innebär att/ör driftsystem 1 bör väljas ett terminalbaserat centralt system,knutet till datorutrustning i . Denna utrustning förutsättstillhandahållas genom datamaskincenlralen för administrativ databehandling.Datorfrågan kommer att beröras i finansutskottets betänkande FiU 1973:11.Civilutskottet har ingen invändning mot den sålunda förordade systemuppbyggnadeni driftsystem I. Enligt tidigare beslut skall fastighets- ochinskrivningsregister ingå i centrala system. Justitieministern anför dock attalternativa lösningar för driftsystem 2 bör undersökas och åberopar därvid densnabba tekniska utvecklingen. Vidare erinras om att arbetet inomdatasamordningskommittén (DASK) kan påverka frågan om hur driftsystem 2 börbyggas upp. I motionerna 1973:958, 1557 och 1573 framställs yrkanden iskild utformning som alla syftar till att slå fast att tidigare principbeslutom att registren skall förläggas till en central dator inte färhindra att andra alternativ främst med regional registeradministration kanövervägas. Ändrade förhållanden har redan lett till allutvecklingsarbetet omfattar flera alternativ. Datasamordningskommitténsdirektiv, justitieministerns uttalanden till statsrådsprotokollet och denämnda motionernas huvudsyfte innebär sålunda anslutning till meningen att statsmakterna,när frågan om ett definitivt beslut aktualiseras, skall stå obundna av 1968 och1970 års beslut, i vad avser centrala system. Härtill anknyter förslaget i motionen 1973:537 om all enredovisning för kostnader och kostnadsramar vid ett fullföljande avdatabanksprojektet bör lämnas . kommer att få ta ställning lill hur projektetslutligen skall genomföras i ett driftsystem 2. De förslag som därvid föreläggsriksdagen avses grundade på en bedömning av skilda alternativa lösningar ävenur kostnadssynpunkt. Dessa bedömningar kräver ytterligare underlag. Utskottetutgår från att då dessa förslag läggs fram för också bästa möjligakostnadskalkyler m. m. presenteras. Mot denna bakgrund finns inte anledningtill ett särskilt beslut enligt motionsförslaget, vars syfte kanväntas bli tillgodosett dessförutan. Motionen 1973:879 innehåller även hemställan att riksdagenmätte uttala att staten skall ersätta kommunala merutgifter inom driftsystem 1.Motionen synes närmast avse fastighetsregistermyndighets totalamedverkan i uppläggningen av det nya fastighetsregistret och inte endast vadsom direkt anknyter till den tekniska överföringen. Det finns nu kommunalfastighetsregistermyndighet i 37 kommuner. Av dessa ligger en, , inomUppsala län. Inom de områden som i övrigt nämnts som aktuella för driftsystem 1ligger 13 kommunala fastighetsregistermyndigheter. Maj:t har tidigare lämnat länsstyrelserna uppdragsom bl. a. syftar till en undersökning av om ytterligareorganisationsförändringar bör ske innan det nya fastighetsregistret lagts upp.Kungl. Maj:t torde anmoda länsstyrelserna att redovisa detta uppdrag.Frågan om de indirekta kostnader kommunerna kan åsamkas genom fastighetsbetecknings-och fastighetsregisterreformerna utreds inom . Enligt utskottets mening bör inte genom ettyrkat uttalande med avsteg från allmänna regler om fördelning av kostnadenefter huvudmannaskap föregripa de undersökningar som görs. Utgångspunktenför dessa undersökningar ger anledning till antagande att de statliga ochkommunala intressena kan förenas. De undersökningar av alternativa lösningar som väntas geunderlag för ett kommande slutligt avgörande skall enligt propositionen ingåsom ett led och ett mycket viktigt sådant - i CFD:s arbete på utvecklingen avdriftsystem 2. I motionen 1973:958 har förordats att ett utredningsuppdragskulle ges statskontoret medan motionen 1973:879 innehåller ett konkret yrkandeom att 2 milj. kr. av anslaget skulle uttryckligen reserveras för enutvärdering genom statskontoret och CFD av regional fastighetsdatabehandling. Utskottet, som tagit del av dels deyttranden från statskontoret som utgör utgångspunkt för flera av demotionsförslag som framförts, dels statskontorets nu sammanfattadeståndpunkter, har inte funnit anledning förorda att nu lar ställningtill utredningsarbetets närmare uppläggning. Maj:t bör ge deföreskrifter som erfordras för att godtagbar utredning skall kunna läggas tillgrund för statsmakternas kommande beslut. I frågan om vilka områden som skall ingå i driftsystem 1anförs i propositionen att utbyggnaden bör ske i etapper och att systemet böromfatta län fr. o. m. . Det bör ankomma på Kungl. Maj:tatt besluta om vilka ytterligare områden driflsystem 1 skall omfatta. Härtillanknyter det förslag till lag om ändring i jordabalken som lagts fram i prop.1973:13 och som behandlas i utskottets betänkande CU 1973:9. Mot vad sålunda anförts i statsverkspropositionen harinvändning gjorts genom motionen 1973:879. Däri hemställs att bl. a.skulle uttala sig för en begränsning av driftsystem 1 till län med startav formell drift, i enlighet med vad även justitieministern anfört, den 1 juli1974. Vid utskottsbehandlingen har konstaterats enighet om attett system i formell drift behövs för all ge ytterligare erfarenheter avtransaktionsvolymer och rationaliseringseffekter under olika förhållanden.Någon invändning har inte heller rests beträffande en utbyggnad av driftsystem1 för län. Förslaget att begränsa driflsystem I till länutgår från att utvärdering av den formella driften i detta län bör föregåbeslut om att tillämpa systemet i ytterligare områden. Det har vidare förtsfram farhågor att, om driflsystem 1 med sitt formellt centrala system tillämpasbeträffande en stor andel av landels fastigheter, detta kan tas till intäkt föratt omläggning till regional registeradminislration är ogenomförbar, dyr ocheljest olämplig. Anslagsberäkningen utgår från att arbeie med överföring avytterligare uppgifter från register till ADB-register skall ske redanunder innevarande år för att möjliggöra alt uppgifterna används i formell driftmed början efter den . Motionsyrkandet, i vad det hänvisar lillkostnadsbesparingar, skulle kunna tolkas så alt även detta arbete skulleavbrytas. Detta skulle medföra onödiga kostnader utan motsvarande fördelar. Enligt vad utskottet erfarit utgår arbetet med dentekniska reformdelen från att konvertering till annat maskinsystem skall varamöjlig. Mot bakgrund vidare av den ovan angivna ståndpunkten att statsmakternai sitt slutliga avgörande skall kunna göra av tidigare beslut obundnabedömningar har utskottet inte anledning förutsätta annat än att även Kungl.Maj:ts beslut om en etappvis utbyggnad; av driftsystem I utgår från sammaförutsättningar. Utskottet kan sålunda inte ansluta sig lill ett yrkandesom innebär annan begränsning av den etappvisa utbyggnaden av driftsystem 1 änatt utvecklingen inte får låsas. Med hänsyn till det anfördahar utskottet därför ingen invändning mot att denna utbyggnad även utanförUppsala län får ske enligt Kungl. Vad i motionen 1973:879 hemställts angående översyn avytterligare rationaliseringsmöjligheter vid vissa fastighetsdomstolar har inteföranlett utskottet till annat uttalande än att syftet torde i möjlig mänbeaktas utan någon åtgärd. Vidare har i motionen 1973:879 förordats attlanlmäteristyrelsen skulle överta ansvaret för koordinatregistreringen. Dennaregistrering har genomförts beträffande alla för driftsystem I aktuellaområden utom . Motionärens hänvisning till statskontorets remissvaranger att syftet är att om möjligt införa koordinatuppgifterna i fastighetsbeskattningsregistren.Härmed avses möjlighet ges att utnyttja koordinatuppgifterna utan att avvaktafastighetsregislrels uppbyggnad. Motionären anför dock tvivel angående dessakoordinatvärdens nytta för länsplanerarna. Utskottet har trots en positiv uppfattning omkoordinatuppgifter-nas värde för länsstyrelserna m. fl. inom även den fysiskaplaneringens område - inte funnit sådant samband mellan det angivna syftet ochförslaget om ändrat huvudmannaskap att anledning finns att tillstyrka motioneni denna del. Slutligen hemställs i motionen 1973:879 att riksdagenskall begära utredning om huvudmannaskapet för fastighetsregisterreformen, innefattandeäven frågan om sammanslagning av CFD med det blivande lantmäteriverket. Nuanförda motiv för utredningsyrkandel utgörs i allt väsentligt av skäl som ansestala för att lantmäteriverket inträder som chefsmyndighet. Utskottet har för sin del inte övertygats om att sålundaanförda skäl bör aktualisera den begärda utredningen. Det till såvälfastighetsregislret som inskrivningsregistret - med skilda huvudmän anknutnaarbetet är i många fall av speciell natur. Med hänsyn därtill och till attdetta viktiga arbete och de anställdas personliga planeringsmöjligheter intebör störas av radikala organisatoriska överväganden avstyrks motionsyrkandet. Mot anslagsberäkningen har i motionerna inte gjorts annaninvändning än den som kan ligga i det ovan behandlade yrkandet i motionen1973:879 om en utvärdering av driftsystem 1 för län. Utskottet finnerinte anledning till särskilt uttalande.