bet · FW01FöU16 · 1973-12-31 00:00:00 — 2, attriksdagen bemyndigar Kungl, Maj:t att i enlighet med vad departementschefen har anfört under / 74 medge överskridande av utgiftsramarna för det militära försvaret och civilförsvaret om det behövs av beredskaps- eller konjunkturskäl, 1. att riksdagenavslår motionen 1973:638 2. att riksdagengodkänner vad departementschefen har förordat, 3. att riksdagenantar det vid propositionen 1973:1 bilaga 6 fogade förslaget till lag omändring i familjebidragsförordningen (1946:99), E. att beträffandeutnyttjande av äldre anslag medger att det senast för /68 anvisade investerings anslaget Markförvärv för nya förläggnings- och övningsom råden för och dispo neras även under /74. Planering och programbudgeteringinom det mUitära försvaret och civilförsvaret sker med utgångspunkt iprogramindelningen. 1 budgethänseende indelas verksamheten i organisatoriskahuvudprogram, vilka var för sig består av ett antal delprogram. För denlångsiktiga planeringen förs delprogrammen samman tUl awägningsprogram somavses avgränsa de väsentligaste strategiska funktionerna inom försvaret. I den organisatoriska programmdelningen utgör de treförsvarsgrenarna var sitt huvudprogram. Den centrala ledningen i krig och fredhar förts samman till ett huvudprogram. Myndigheter och funktioner som ärgemensamma för det mUitära försvaret har förts samman tiU ett annathuvudprogram. Det militära försvarets ekonomiska ram (utgiftsram) omfattardärmed fem organisatoriska huvudprogram. CivUförsvaret utgör ett sjättehuvudprogram med en särskUd utgiftsram för den del av verksamheten som finansierasav staten. Programindelningen kompletteras med en indelning avverksamheten i produktionsområden. Följande huvudproduktionsområden tillämpas. Anskaffning avanläggningar m. m. 1 propositionen 1973:75 har Kungl. Maj:t lagt fram förslagbeträffande anslag som i statsverkspropositionen har förts upp med beräknadebelopp. Dessa anslag tas här upp tiU behandling. I det följande behandlas ocksåövriga program och förslag tUl anslag som utskottet ännu inte har tagitställning tUl Gfr FöU 1973:8, rskr 1973:62). De av Kungl. Maj:t föreslagna anslagen för budgetåret1973/74 fördelar sig pä huvudprogram m. m. och huvudproduktionsområden på sättsom framgår av en sammanställning i propositionen 1973:1 bilaga 6 (s. 45). Enmotsvarande beräkning för innevarande budgetår redovisades i propositionen1972:75 (s. 201-202). Nedanstående sammanställning visar förändringarna i stortbeträffande fördelningen pä huvudproduk-tionsomräden. )avser löpande priser. För /73 avses prisläget (löneläge 1971) och för /74 prisläget (löneläge1972). Kompensationen för ändrade löner och priser fram till varje budgetårsmedelkostnadsläge har inte tagits med i sammanställningen eftersom dennakompensation f. n. inte är känd, vare sig tUl sitt totala belopp ellerbeträffande fördelningen på anslag. 1972/73 1973/74 Ändring Totalt 6 611 7 015 404 I propositionen 1973:1 bilaga 6förekommer också (s. 45) en sammanställning som visar fördelningen av anslagenpä utgiftsramar m. m. och utgiftsslag. En motsvarande beräkning för innevarandebudgetår finns intagen i propositionen 1972:75 (s. 202). Nedanståendesammanställning visar förändringarna (milj. kr. och förut angivna prislägen)när det gäller fördelning på utgiftsslag. 1972/73 1973/74 Ändring Militära försvaret Personalkostnader Värnpliktsförmåner Materiel och tjänster m. m. Civilförsvaret Personalkostnader Civilförsvarsförmåner Materiel och tjänster m. m. Övrig verksamhet Personalkostnader Materiel och tjänster m. m. De beställningsbemyndiganden somlämnas av medför rätt för Kungl. Maj:t att medge beställningar somhelt eller delvis föranleder betalningsutfall under senare budgetår än det närbeställningen sker. Även under nästa budgetår behöver läggas ut beställningarför vilka betalningen faller på ett senare budgetår. Vid utnyttjande förmaterielanskaffning m. m. av den särskilda tekniken medbeställningsbemyndi-gande för varje disposition av medel måste skeprisomräkning av bemyndigandena. Alla anslag i driftbudgeten utom anslaget till extrautgifter är uppförda som förslagsanslag. Det innebär att man i beredskapsstatenför försvarsväsendet med ett undantag - inte längre behöverpå driftbudgetsidan föra upp medel för ändamål inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde. Utskottet har i det föregående tillstyrkt att istället bemyndigar Kungl. Maj:t att medge överskridande av utgiftsramarna fördet mUitära försvaret och civilförsvaret om det behövs av beredskaps- ellerkonjunkturskäl. Att anslagen i driftbudgeten till Arméförband,Marinförband och Flygvapenförband förs upp som förslagsanslag innebär vidareatt Kungl. Maj:t inom utgiftsramen för det mUitära försvaret och med ledning avvad kan ha uttalat angående huvudprogrammens inriktning m.m. ägerfördela belastningen på de olika anslagen. Kompensation för prisstegringar får formen av medgivandefrän Kungl. Maj:t att överskrida förslagsanslag med visst belopp. Det nya systemet för planering och budgetering har ändratformerna för budgetarbetet och även påverkat fjärde huvudtitelns utformning. Envidareutveckling av systemet pågår och ansvaret för detta arbete vilar pä enledningsgrupp inom försvarsdepartementet. Beträffande redovisningen i propositionerna konstaterarutskottet att det nästa är blir möjligt att för de olika anslagen ange belastningenför ett föregående budgetår (/73). Utskottet konstaterar vidareatt tabellerna angående kostnader och medelsbehov kan förenklas i åtskilligafaU. Försvarsdepartementet m. m. Utskottet tillstyrker Kungl.Maj:ts förslag i propositionen 1973:1 bilaga 6 under punkten A 1 (s. 51) och hemställer att tillFörsvarsdepartementet för /74 anvisar ett förslagsanslag av . Vissa nämnder m. m. I propositionen 1973:1 bilaga 6har Kungl. Maj:t under punkten A 2 (s. 5 1 54) föreslagit att till Vissa nämnder m. m. för /74 anvisa ett förslagsanslag av . Från anslaget bestridsutgifter för ett stort antal nämnder m. m. inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde. Frän anslaget utgår vidare bidrag till och till Stiftelsen kurscentrum. Under detta anslag har hittiUs anvisats medel för bl. a.biståndsutbildningsnämnden och dess verksamhet. Enligt uttalande av föregåendeårs riksdag (FöU 1972:17 s. 63, rskr 1972:231) bör utgifterna för bistånds-ochkatastrofutbildningen emellertid inte belasta den mUitära utgiftsramen. Iöverensstämmelse härmed har medel för nästa budgetår i stället tagits upp underett nytt anslag med benämningen H 9. Bistånds- och katastrofutbildning (jfr FöU1973:8 s. 7, rskr 1973:62) som beräknas utanför utgiftsramen. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag och hemställer att tUl Vissa nämnder m.m. för /74 anvisar ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:tsförslag i propositionen 1973:1 bUaga 6 under punkten A 3 (s. 54) och hemställer att till Kommittéer m. m.för /74 anvisar ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker Kungl. Maj :tsförslag i propositio nen 1973:1 bilaga 6 under punkten A 4 (s. 54) och hemställer att till Extra utgifterför /74 anvisar ett reservationsanslag av . Reglering av prisstegringar för det militära försvaret.1 propositionen 1973:1 bilaga 6 har Kungl. Maj:t under punkten A 5 (s. 54-57) föreslagit att till Reglering av prisstegringar för det militära försvaret för /74 anvisa ett förslagsanslag av . Anslaget avses för atttäcka sådana pris- och löneökningar under anslag inom utgiftsramen för detmilitära försvaret som inträffar från den tidpunkt i vars prisläge anslagen harberäknats intUl utgången av det budgetår för vilket de har anvisats. Anslagethar karaktären av täckningsanslag som inte belastas. Maj:tsprisregleringsbeslut får formen av medgivande för myndighet att överskridavisst förslagsanslag. Prisregleringensker på grundval av nettoprisindex. För innevarande budgetår har till prisreglering inom detmUitära försvaret anvisats ett förslagsanslag av 480 milj. kr., vilketmotsvarar en beräknad prisutveckling . beräknade indextal för innevarande budgetår(= 100) utgör för 108,73, för 109,66och för 111,03. Indextal skall beräknas även för maj 1973.Medeltalet för dessa fyra tidpunkter under budgetåret avgör priskompensationensstorlek. Som angetts i propositionen (s. 56) kommer det för budgetåret anvisadeprisregleringsanslaget inte att helt täcka den priskompensation som skallmedges med ledning av nämnda medeltal. Maj:ts förslag till prisregleringsanslag /74 motsvarar en utveckling av nettoprisindex med ca 7,6procentenheter till medelkostnadsläge 1973/74.Nettoprisindex för med februari 1 972 som bas har beräknats tUl105,16. Maj:ts förslag och hemställer att till Reglering avprisstegringar för det militära försvaret för /74 anvisar ettförslagsanslag av . Reglering av prisstegringar för civilförsvaret.Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag i propositionen 1973:1 bilaga 6 under punkten A 6 (s. 57) och hemställer att tUl Reglering avprisstegringar för civilförsvaret för /74 anvisar ettförslagsanslag av . Inriktning för perioden /741977/78. Maj:thar genom propositionen 1973:1 bilaga 6 (s. 58-64) berett tUlfälleatt ta del av vad departementschefen har anfört om den fortsatta inriktningenav huvudprogrammet Arméförband. Program myndighe t för huvudprogrammet är chefen förarmén. Huvudprogrammet omfattar följande delprogram. 1.5 Centrala ochhögre regionala lednings- och underhållsförband Arméchefen anför inledningsvis attdet otillräckliga operativa underlaget för en avvägning pä de ekonomiskanivåer som har angetts av överbefälhavaren inte har medgett en fullgodplanering. Av denna anledning innebär den inlämnade programplanen för de fyrasista åren i programplaneperioden inte något ställningstagande från chefen förarmén utan är att betrakta endast som ett exempel. Chefen för armén anför vidare att de ekonomiska villkorsom följer av försvarsbeslut inte medger att försvarsbeslutetsambitioner uppnås. Reduceringarna inom arméns alla verksamhetsområden på grundav bristande medelstilldelning medför att arméns operativa styrka går nedavsevärt . Med nu tillgängligt underlag föravvägning inom armén kan det av överbefälhavaren eftersträvade antaletinfanteribrigader inte uppnäs. Det antal luftvärnsbataljoner som kan behällaspä sikt bedöms utgöra ett minimum för arméförbandens eget skydd. Endast för detstarkt reducerade antal brigader och fördelningsförband som kan behållas påsikt kan materiel som är avgörande för stridseffekten omsättas. Ingrepp irepetitionsutbildningen måste göras i sådan omfattning, att huvuddelen avkrigsorganisationen enligt arméchefen inte är användbar för sina huvuduppgifterdirekt efter mobilisering. Arméchefen betonar vikten av ytterligare ändringar iarméns fredsorganisation utöver omorganisationen av den lägre regionala ochlokala Vidare krävs kraftfulla åtgärder i syfte att föraöver personal och övriga resurser från stabs- och förvaltningstjänst tillutbildningsverksamhet. Det enligt chefen för armén bristande operativaunderlaget har avsevärt försvårat en i alla delar rationell långsiktigmaterielplanering. Risken för anskaffningsbeslut som pä sikt visar sigfelaktiga är därför påtaglig. I syfte att göra denna risk så liten som möjligthar i planeringen inrymts en viss handlingsfrihet. Denna har tagit sig uttryckdels i att anskaffningen har begränsats tUl vad som bedömts nödvändigt förvarje tänkbar framtida krigsorganisation, dels i att tidpunkten för beslut omvissa anskaffningar har lagts . Beträffande delprogrammens utveckUng anför chefen förarmén att grund f. n. saknas för att ange en rationell inriktning. Av dennaanledning har chefen för armén inte kunnat ange krigsorganisationens utvecklingi den ekonomiska planeringsnivå som är aktuell. Redogörelsen fördelprogrammens utveckling grundas därför på den befintliga krigsorganisationenmed de reduceringar som betingas av ekonomiska skäl. Departemen t sch ef en De kostnadskrävande investeringar -avseende bl. a. anskaffning av terräng- och stridsfordon, luftvärnsmateriel ochartillerimateriel som har utförts och som planeras underprogramplaneperioden är nödvändiga för att arméstridskrafterna skall svara mot1980-talets krav. Med hänsyn till de kvalitativa kraven och de ekonomiskabindningar som följer av dessa krav kommer antalet brigadförband inom armén attminska. Organisationsformen för och takten i omorganisationen avde brigadförband som förs över tUl lokalt bundna markstridsförband samt deövriga förband som ges en enklare organisationstyp är enligt vad chefen förarmén har anfört ännu inte klarlagd. Departementschefen anser det vara viktigtatt arbetet med dessa frågor påskyndas. Beträffande de förband som förs övertill lokalförsvarsförband finner han det angeläget att understryka attomsättningsbehovet av personal för dessa förband kan minskas. I syfte att förstärka repetitionsutbildningen underprogramplaneperioden i förhållande till vad chefen för armén har föreslagitanser departementschefen att medel bör föras över från grundutbildningen.Besparingar inom grundutbildningen kan ske bl. a, mot bakgrund av den minskningi värnpliktsavgångar som redovisas i statistik för /72. Hananser vidare att repetitionsutbildningens omfattning under /74bör minskas något. För att få ut största möjliga effekt av resurserna förrepetitionsutbildning bör möjligheterna övervägas att ytterligare differentierautbildningstiden med hänsyn till förbandens och värnpliktskategoriernas skUdabehov. Beträffande delprogrammens utveckling anfördepartementschefen bl. a. följande. Inomdelprogrammet Fördelningsförband m. m. föreslår arméchefen att vissa fördelningsstaber m. m. ges en enklareorganisationsform. Denna åtgärd har planerats in i mitten avprogramplaneperioden. De ombildade förbandens framtida organisation,materielutrustning m. m. måste ses mot bakgrund av främst det minskade antaletbrigadförband. Tillförseln av luftvämsrobotbataljon 78, som planeras bli infördi organisationen efter programplaneperioden, utgör en kvalitetshöjning avfördelningsluftvärnet som delvis uppväger minskningen av antaletluftvärnsbataljoner. Delprogrammet Infanteribrigad m. m. tillförs bl. a.luftvärnsrobot 70, infanterikanonvagn 91 och terrängbilar. Efterprogramplaneperioden planeras vidare tiUförsel av haubits 77. Dennamaterielförnyelse innebär att brigaderna får en kvaUtet som i stort svarar motde krav som 1980-talets stridsmiljö ställer. De brigader som inte kan ges dennakvalitet förs över till lokalförsvarsförband och får en något annanorganisation. Departementschefen är inte beredd att nu ta slutlig ställningtill antalet infanteribrigader . Beträffande delprogrammet Norrlandsbrigadm.m. finner han att den av chefen för armén föreslagna planeringsinriktningenär lämplig. Han biträder arméchefens förslag att behålla fyra brigaderpä sikt inom delprogrammet Pansarbrigad m. m. men är inte nu beredd att taslutlig ställning till hur de utgående brigadernas materiel skall användas.Utredning pågår beträffande denna materiels användning och deutbild-ningsmässiga konsekvenserna härav. De kvarvarande brigaderna fåren tillfredsställande kvalitet genom anskaffning av bl. a. luftvärnsrobot 70och terrängfordon. Delprogrammet Lokalförsvarsförband skall enligtplaneringen i grundnivån tillföras ett antal från infanteribrigader ombildadeförband. Departementschefen biträder i huvudsak arméchefens förslag i dettaavseende. Han kan emellertid inte nu ta slutlig ställning till antalet.Begränsningar i repetitionsutbildningen för armén som helhet i förhållandetill krigsorganisationens behov bör enligt hans mening i första hand avseförband inom detta delprogram. Beträffande delprogrammet Gemensamma produktionsresurserbiträder departementschefen arméchefens förslag om att minska antaletfredsadministrationer. Han kan inte biträda den ökning av antalet anställda somchefen för armén har planerat. Beträffande kostnadsutvecklingen villdepartementschefen mot bakgrund av vad han har anfört kraftigtunderstryka behovet av att ta till vara rationaliseringsvinster inompersonalsektorn för att förstärka resurserna på övriga områden. Han instämmer ivad chefen för armén har uttalat om behovet av ytterligare kostnadssänkandeåtgärder inom arméns fredsorganisation utöver omorganisationen i den lägreregionala och lokala nivån och betonar vikten av att föra över personella ochandra resurser frän administrativa uppgifter till utbildningsverksamhet. VadslutUgen gäller byggnadsverksamhet och markanskaffning anser departementschefendet vara angeläget att behålla en handlingsfrihet med hänsyn till pågåendeutredningarom arméns fredsorganisation. I detta sammanhang behandlar utskottet följandemotionsyrkanden. Beträffande inriktningen i stort behandlar utskottet delsmotionen 1973:1125 av () såvitt avser hemställan att riksdagenbeslutar om den fortsatta inriktningen av huvudprogrammet Arméförband ienlighet med vad som i motionen angivits (och i samband därmed till ledning ochförbandsverksamhet anvisar ett förslagsanslag av , vilketinnebär en besparing med 80 milj. kr. i jämförelse med regeringens förslag), dels motionen 1973:1663 av m. fl. (m) såvittavser hemställan att måtte besluta att godkänna den fortsattainriktningen av huvudprogrammet i enlighet med vad i motionen angivits. Beträffande hemvärnet behandlar utskottet dels motionen 1973:634 av i (fp) i vilken har hemställts att hos Kungl. Maj:t begär atthemvärnssamariterna förses med nödvändig beklädnadsutrustning, dels motionen 1973:1119 av m. fl. (m, s) ivUken har hemställts att beslutar att hos Kungl. Maj:t anhålla attåtgärder vidtages för att hemvärnet, främst samariterna, tilldelas materiel ochutrustning i enlighet med de riktlinjer som angetts i motionen, dels motionen 1973:1666 av () såvitt avserhemställan att måtte besluta att av Kungl. Maj:t begära förslag tillhöstriksdagen om en förbättring av hemvärnets utrustning. Som redovisats i det föregående,vid behandlingen av det militära försvarets utveckling, finns i motionerna1973:1125 av () och 1973:1663 av m.fl. (m) förslagrörande arméförbandens utveckling . I motionen 1973:1125 föreslås bl. a. att anskaffningen avnytt brigadartilleri skall påskyndas och att repetitionsutbildningen vid arménskall reduceras i förhållande till departementschefens förslag så att man /74 vinner en besparing av ca 80 milj. kr. För återstående fyraår av programplaneperioden bör enligt motionen ske en återtagning i fråga omsådan utbildning, kostnadsmässigt beräknad till 410 milj, kr. För hela periodenföreslås alltså i denna del en ökning av planeringsramen med 330 milj, kr. Även i motionen 1973:1663 hävdas att det behövs ensnabbare förnyelse av brigadartilleriet. Beträffande repetitionsutbildningenföreslås en ökning motsvarande ett medelsbehov för perioden om 430 milj, kr,och för nästa budgetär om 20 milj. kr. Nyttbrigadartilleri (haubits 77) skall enligt programplanen tillföras Beslut om anskaffning avses komma attfattas under periodens senare del. Under anslaget till forskning och utvecklinghar beräknats resurser för nästa budgetår bl. a. för utveckling av nyfältartiUerimateriel. Utskottet erinrar om att planeringsunderlaget förinriktningen av det militära försvaret på medellång sikt ännu inte ärfullständigt. Med hänsyn härtill bör inte närmare övervägadelprogrammens utveckling eller anskaffningstakt m. m. i fråga om vapensystem.Utskottet har emellertid inte något att erinra mot vad departementschefen haranfört om utvecklingen av delprogrammen. Strävan bör vara att arméförbanden vid1980-talets början innehåller minst tio infanteribrigader samt fyranorrlandsbrigader och fyra pansarbrigader, varje brigadtyp med tillfredsställandeoch i förhåUande till nuläget förbättrad personell och materiell kvalitet.Beträffande utgående infanteri- och pansarbrigader pågår utredningsarbete.Antalet luftvärnsbataljoner bör inte understiga 20. Beträffande hemvärnets utrustning finns yrkanden i fyramotioner av vilka tre behandlas här. Dessutom behandlas hemvärnets utrustning imotionen 1973:1663, i motiveringen för yrkandena om ökning av planeringsramen och utgiftsramen för det militäraförsvaret. Hemvärnet är en mycket viktig del av arméförbanden ochdess utbildningssystem m.m. har reviderats (prop. 1970:18, SU 1970:87,rskr 1970:194). På grund av medlemmarnas stora intresse för sina uppgifter fårutrustningsfrägorna särskild betydelse. Departementschefen redovisar intenärmare hur han ser på hemvärnets utveckling i dettaavseende. Utskottet har inhämtat att en betydande förstärkning avvapenutrustningen kommer att ske och att ny beklädnadsmateriel för kvinnligpersonal kan beräknas tilldelas hemvärnet med något omgångar för år. Utskottet räknar med att Kungl. 't för nästa årsriksdag redovisar hur departementschefen ser på utrustningsfrågorna beträffandehemvärnet i flerårsperspektiv. Med anledning av vad som anförts i motionerna villutskottet särskilt understryka hemvärnssamariternas behov av ändamålsenligbeklädnadsutrustning. Utskottet förutsätter att detta behov snarasttillgodoses. Syftet med motionsyrkandena bör därmed vara tillgodosett. NågotsärskUt uttalande från sida synes ej nu erforderligt. Departementschefens förslag i fråga omrepetitionsutbildningen vid armén innebär att sådan utbildning under nästabudgetär tar i anspråk ca 1,5 milj. tjänstgöringsdagar för värnpliktiga. Dettaär en minskning i förhällande till arméchefens förslag med ca 100 000tjänstgöringsdagar. Förslagen i motionerna 1973:1125 och 1973:1663 innebär förnästa budgetär en minskning resp. ökning i förhållande till departementschefensförslag. Den föreslagna minskningen kan beräknas motsvara 0,5-0,6 mUj.tjänstgöringsdagar. i perioden har departementschefen(prop. 6 s. 30) uttalat att han anser att en något störreomfattning av repetitionsutbildningen vid armén bör eftersträvas. Förslagen ide båda motionerna innebär att sådan utbildning kan ta i anspråk omkring 2 milj,tjänstgöringsdagar. Som jämförelse kan nämnas att beslut om devärnpliktigas utbildning, grundat på förslag av värnpliktsutredning(VU 60), förutsatte ett årligt antal tjänstgöringsdagar för repetitionsutbildningvid armén om ca 2,7 milj, (prop. 1966:106 s. 92 och 143-145). Enligt gällandes, k, gruppindelningsverk är antalet ca 2,3 milj. Överbefälhavaren har iprogramplanen för det militära försvaret (s, 25) framhållit attrepetitionsutbildningen, i avvaktan på resultaten av 1972 årsvärnpliktsutredning och av en särskild översyn av repetitionsutbildningssystemet,inte bör tillåtas gå ned med mer än omkring en tredjedel av den volym somframgår av gruppindelningsverket. Utskottet anser det vara möjligt att för nästa budgetårminska repetitionsutbildningen på det sätt som departementschefen har föreslagit.Utskottet kan däremot inte tillstyrka en ytterligare minskning. För de fyrasista åren i programplaneperioden bör, som departementschefen har framhållit,eftersträvas en ökning av repetitionsutbildningen. Som framgår av det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotionerna i denna del. Såvitt hemställan i motionen 1973:1125 avseranslagsbelopp behandlas den nedan under berört anslag. 1. att riksdagenmed avslag på motionerna 1973:1125 och 1973:1663 i denna del godkänner deninriktning för arméförbandens utveckling /74-1977/78 somdepartementschefen har angett, 2. att riksdagenangående utrustning till hemvärnet avslår morionerna 1973:634, 1973:1 119 och1973:1666, sistnämnda motion i denna del. 11, Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet. Kungl.Maj:t har i propositionen 1973:1 bilaga 6 under punkten B I (s. 64-68)föreslagit att till Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet /74 anvisa ett förslagsanslag av 1 , I motionen 1973:1125 av () har i denna delhemställts att till ledning och förbandsverksamhet för arméförbandenanvisar ett förslagsanslag av ,, vilket innebär en besparing med80 milj, kr, i jämförelse med regeringens förslag. Med hänvisning till vadutskottet i det föregående har anfört beträffande inriktningen avarméförbandens utveckling /74-1977/78 avstyrker utskottetbifall till motionsyrkandet. Maj :ts förslag och hemställer att med bifall tillKungl.