bet · FW01CU24 · 1973-12-31 00:00:00 — Civilutskottetsbetänkanden nr 1973 CU 1973 betänkande i anledning av motion om åtgärder för vidareutveckling av . 1 motionen 1973:441 av herrarBengtsson i (s) och () hemställs att hos Kungl.Maj:t hemställer om kompletterande utredningar som kan vara nödvändiga för atttiUförsäkra kommundelen sådant stöd att ön kan bestå och vidareutvecklas. Nuvarande förhållanden m. m. Den maximala folkmängdenpå , närmare 1 200 personer, uppnåddes omkring . Från denna tidpunkthar en befolkningsminskning ägt rum. Invånarantalet har sålunda sjunkit tUl 1930, till 1950 och varvid utgången av 359 personer. Avden sistnämnda befolkningen var ungefär hälften eller äldre. besöks av ett stort antal turister ochsommarboende. Antalet enkla personresor från till uppgick år1972 tUI ca 146 000. , tidigare S:t Ibbs kommun, ingår iLandskrona kommun med 34 702 invånare . Den kommunala utdebiteringenutgör för , varav . öutredning anförde i delbetänkandetVen (stencil soc.dep. 317) att en fortsatt befolkningsminskning på ön kundemedföra olägenheter. Utredningen ansåg att industrilokalisering var möjligendast beträffande ett och annat småinduslriföretag. Vidare förordades attantalet turer i båtförbindelserna med utökades. Behovet av enmålmedveten insats beträffande bebyggelse- och samhällsplaneringenströks under. För att främja turismen förordades en intensifierad kommunalverksamhet i samråd med de stora turistorganisationerna. Utredningen fannslutligen att lösandet av Vens problem på i hög grad kundeunderlättas om ön i kommunalt hänseende - som skett införlivades medLandskrona. utlystes en nordisk arkitekttävling omdispositionsplan för . ansåg i sin allmänna bedömning avförslagen att ön med bibehållande i möjligaste mån av dess jordbrukskaraklärborde utnyttjas för fritidsändamål med utbyggnad av en begränsad och koncentreradfritidsbebyggelse, företrädesvis för uthyrning. 1968 meddeltagare från , , domänverket, kommunen m.fl. beslöts att kommunen skulle låta upprätta etl förslag lill generalplan förVen. 19 sami Nr 24-26 upprättat förslag presenterades av kommunensbyggnadsnämnd. Förslaget, med alternativa lösningar, ger i första hand utrymmeför ca 100 fritidshus i (alternativ 1) eller drygt 300 husvid Möllebäcksområdel (alternativ 2). Med hänsyn till kritik som förts fram motalternativ 2 har det fortsatta utredningsarbetet enligt uppgift inriktats på enmodifierad form av alternativ 1. I yttrande över förslaget har anslutitsig lill alternativ 1 och förordat att området söder och väster om vägenBäckvikenSiade avsätts som naturreservat. Som speciellt värdefullt framhöllsdet obebyggda kustområdet söder om . har enligt 19 § naturvårdslagen tiUskydd för landskapsbilden utfärdat förbud för hela ön mot nybyggnad utanlänsstyrelsens tUlstånd. I naturvårdsplan år 1 968 föreslogsnaturskyddande åtgärder. Där förordades att nybyggnadsförbudet borde förstärkasatt innefatta även förbud att utan tUlstånd plantera skog,schakta, anordna upplag, framdraga luftledning, bedriva stenfiske samt anläggabryggor och pirar. Den södra delen av ön kunde enligt planen alternativtavsättas som naturreservat. Inom ramen för arbetet med den fysiska riksplaneringen harVen tagits upp i sammanställning av för den vetenskapliganaturvården viktiga områden. har likaledes tagils upp i riksantikvarieämbetetsredovisning av kulturhistoriska miljöer av riksintresse. Statsmakternasställningslagande tiU frågorna om hushållning med mark och vatten (prop.1972:111 bU. 2, CU 35) innebär att den vetenskapliga naturvårdens ochkulturminnesvårdens intressen bör tillmätas stor tyngd som restriktioner vidplanering av andra verksamheters markanvändning. Vidare har i detta sammanhangmöjligheterna att samordnat skydda vetenskapliga, kulturella och rekreativavärden strukits under. Preciseringen av sådana och andra riksintressen skall,efter överläggningar mellan länsstyrelser och kommuner, ske i den kommunalaplaneringen. Den regionala utvecklingsplaneringen skall enligt 1972 årsriktlinjer göras med kommun/kommunblock som minsta'planeringsenhet. Riktlinjernaför hushåUningen med mark och vatten ger också förutsättningar för dennaplanering. Maj:t uppdrog åtlänsstyrelsen i att undersöka förhållandena inom ett strandområdenorr om hamn på öns för all förhindra fortsattförstörelse genom erosion. förordade efter särskild utredningav statens geotekniska institut - visst erosionsskydd samt redovisade enkostnadsberäkning av detta. Yttranden över förslag avgavs avstatens naturvårdsverk och . 1968 föreslog att särskiltanslag skuUe anvisas för de föreslagna åtgärderna. Dock ansågs att den pågåendegeneralplanläggningen för borde avvaktas. I yttrandeår 1971 konstaterade ,alt generalplaneutred- ningen inte lett tUl förslag som kan bidra tUl en lösningav erosionsproble-met inom Kyrkbackens hamn. hemställde därförånyo om särskilt anslag för det föreslagna erosionsskyddet. har 1972, efterhörande av länsarbetsnämnden i , bedömt att arbetet med erosionsskyddpå ön borde kurma prövas inom ramen /beredskapsprogram. Maj:t () har i beslut den 30juni 1972 erinrat om möjligheterna för kommun att i vissa fall erhållastatsbidrag för utförande av beredskapsarbete och föreskrivit att handlingarnai ärendet överlämnas till . Sedan länsarbetsnämnden begärt uppgifthuruvida eller kommunen skulle stå som huvudman för eventuellaberedskapsarbeten av aktueU typ och begärt ansökningshandlingar harlänsstyrelsen funnit det lämpligt att kommunen är huvudman. Enligt uppgittövervägs nu inom kommunen en framställning om statsbidrag med hela kostnadenför ett beredskapsarbete. De nuvarande kostnaderna utreds inom kommunensgatukontor. Inom ansvarsområde har anvisats medelför miljövårdsforskning och för särskilda undersökningar inommiljövårdsområdet. har särskilda medel anvisats för viss utredning omskydd mot erosion vid strandbad (JoU 1968:30, se äveninterpellationssvar ). kommun har vidare ifebruari 1973 ansökt om att som beredskapsarbete med 50 procents statsbidrag fåutföra kajbyggnad och muddring i hamn på . Vad angår vatten- ochavloppsfrågorna har flera utredningar utförts . Enligt enav redovisad utredning ansågs som huvudalternativ vattenböra tas från fastlandet. Vidare föreslogs ett avloppssystem enligtvacuummetoden. Enligt vad utskottet erfarit har nya underhandskontakter tagitsmed . Bestämmelser om statsbidrag tUl avloppsreningsverk ges ikungörelsen 1968:308. Ytteriigare förslag har lagts fram i prop. har i betänkandetTU 1973:15 rörande motionerna 1973:472 (s, c) och 1367 (fp) bl. a. anfört atten förnyad prövning av frågan om statsbidrag i någon form tUl kostnaderna förupprätthållande av trafiken mellan hamn och synes lämpUgen böraske. 1 fråga om övriga åtgärder för såvitt inte avser trafikfrågor -har 1971 övergeneralplaneförslaget ansett det angeläget att servicebehoven för den bofastabefolkningen i möjlig omfattning tillgodoses. Befintliga hamnar bör rustas uppför att kunna ta emot .småbåtar. Badplatserna bör förbättras, gång- ochcykelsrigar iordningställas och sanitära anläggningar för besökande anordnas.Det är, enligt , vidare av vikt att även historiska minnesmärken 1* 1973. rustas upp genom försorg ochatt även andra åtgärder vidtas för att bevara öns särart. Utskottet har vid besök på tagit del av synpunkter påbehövliga åtgärder. De riksintressen i fråga omnaturvård, kulturminnesvård och möjligheter till rekreation som konstateratsoch som kan utgöra restriktioner för viss markanvändning torde, såvitt nu kanbedömas, inte stå i strid med några kommunala planeringsintentioner för ,Dessa frågor kommer att ytterligare klarläggas i arbetet med program förkommunal planering. Inom ramen för de nämnda restriktionerna är ytterligareplaneringsbeslut i allt väsentligt en uppgift. De frågor därutöver som kan behöva lösas med statligtbistånd synes nu i aUt väsentligt vara beroende på fortsatta kommunalainitiativ. Frågorna Ugger inom områden där lösningar med en skälig kostnadsfördelningmellan stat och kommun är möjliga att uppnå i vanlig administrativ ordning utannågon åtgärd från sida. Trafikfrågorna behandlas i trafikutskottetsbetänkande TU 1973:15. Med hänsyn till nämnda bedömningar har utskottet intefunnit anledning föreslå att hos Kungl. Maj:t begära kompletterandeutredningar enligt förslaget i motionen. attriksdagen avslår motionen 1973:441. Närvarande: herrar Grebäck (c), (). (),i (s), i (s), (), fruOlsson i (c), herrar Wennerfors (m), (vpk), Jadestig (s),Äkerfeldt (c). () och (rn). betänkande i anledning av motion om ettgemensamt planeringsorgan för och län. I motionen 1973:1565 av herrLarsson i m. fl. (c) hemställs att hos Kungl. Maj:tbegär att ett gemensamt planeringsorgan mellan länsstyrelserna i ochKristianstads län tillsätts. GäUande ordning m. m. föreslog(SOU 1967:23) en ny länsindelning som skulle minska antalet län till 15. 1förslaget ingick bildandet av ett län, omfattande ,län samt vissa delar av och län.Utredningen anförde bl. Den utveckling som kan emotses ifråga om folkmängd, bebyggelse för fast bosättning och fritid samt näringslivoch trafik en utveckling som med största sannolikhet kommer att accentueras ioch med tillkomsten av fasta förbindelser med kräver såsom vi sersaken en samordnad planering för hela . En sådan samordning måste medhänsyn bland annat tiU befolkningens lokalisering även vara önskvärd ursjukvårdssynpunkt. Detta bestyrkes ju för övrigt av att, såsom tidigareomnämnts, en kommitté tillsatts med uppgift att utreda frågan om bildande av enför hela gemensam planeringsnämnd på sjukvårdens område. Vi hardärför ansett den lämpligaste lösningen vara att nuvarande ochKristianstads län sammanförs till ett Skånelän. Länsberedningen tillsattes år 1970och beräknas kunna lägga fram ett principbetänkande . Beredningen skallpå grundval av olika avslutade utredningar, bl. a.länsindelningsutredningen, länsförvaltningsutredningen ochlänsdemokratiutredningen, bereda frågor om den regionala samhällsförvaltningensuppgifter och organisation. Beredningen har att ta ställning till bl. a.fördelningen i stort av samhällsuppgifter meUan stat och kommun samt mellancentrala och regionala organ inom den statliga sektorn, inom vilken sektor en lämpligdecentralisering bör övervägas. Som ett resultat av sina överväganden harberedningen att lägga fram förslag till organisation för samhällsverksamhetenpå regional nivå. 1 anslutning härtill skall beredningen ta upp frågan omlämpliga geografiska arbetsområden för såväl den sekundärkommunala verksamhetensom den decentraliserade statliga förvaltningen. I en kommuniké den 11 aprU 1973 harberedningen anfört bl. a. följande: När del gäller frågan omgeografiska verksamhetsområden håller länsberedningen f. n. på att undersöka omdet kan vara lämpligt att dela upp den regionala verksamheten i två olikagrupper. Främst när det gäller översiktlig samhällsplanering, t. ex,arbetsmarknadspolitisk planering, vägplanering, naturvårdsplanering etc, harkrav ställts på arbetsområden som är större än många av de nuvarande länen.Sådana uppgifter skuUe då sammanföras tiU härför lämpade regioner, liU antaletfärre än nuvarande län. För övriga uppgifter som bör utföras på länsnivånskulle däremot alltjämt finnas en organisation knuten till i stort settnuvarande län. Denna organisation, som personalmässigt är den avgjort störstadelen av den regionala förvaltningen, skuUe alltså finnas kvar i samtliganuvarande residensstäder. Justeringar av länsgränserna kan emellertid övervägasi sådana fall där invånarna i en kommun har starkare anknytning tUlresidensstaden i ett annat län än det kommunen nu tillhör. Genom beslut av riksdagdrogs riktlinjer upp för nuvarande organisation av länsstyrelserna, vilka ficksom huvuduppgift att leda och samordna den samhällsplanering som bedrivs inomden statliga förvaltningen. riksdag (prop. 1972:111 biL 1, InU 28) antog etlregionalt handlingsprogram med ramar för länens verksamhet. Därvid har förKristianstads län och för lagts fast befolkningsramar förplaneringen innebärande invånarantal om 265 000-275 000, respektive 760000790 000 invånare, ställdes detta förslag mot ett av inrikesutskottetscenterledamöter i reservation avgivet förslag, där motsvarandeplaneringsförutsättningar angavs som riktvärden med 280 000 resp. 760 000invånare. antogs en plan för utveckling av den regionala strukturen,vari rikets kommuner genom inplacering i olika funktionsgrupper satts in i etthela riket omfattande ortssystem. Häremot ställdes en av inrikesutskottetscenterledamöter avgiven reservation, vari anfördes att inom av riksdagenantagna ramar och riktlinjer för resursfördelning och utveckUng den regionalautvecklingsplaneringen borde handhas av länskommunala organ, 1 länsprogram 1970, som bl. a. utgjorde underlag för 1972års riksdagsbeslut, underströk i län att utarbetandetav programmet för länet skett under intimt samarbete med iMalmöhus län samt att samrådet mellan de båda länsstyrelserna iplaneringsfrågor kommer att ytterligare fördjupas. i längav uttryck åt samma mening. I ett gemensamt uttalande förklaradesig de båda länsstyrelserna vara eniga om ett utvidgat samarbete, bl. a. inomvissa delar av regionalpolitiken och den fysiska planeringen. Enligt anvisningar för länsplanering 1974 skalllänsstyrelse för den löpande planeringen dela upp den fastställdaplaneringsramen för länet på kommunerna med utgångspunkt i den beslutadeortsstrukturen. nya planeringsomgången skall länsstyrelserna fortsättaarbetet på förslag tiU riktlinjer och handlingsprogram för den regionalastrukturen i länet på grundval av planeringstal för skilda kommuner, uttrycktai antal invånare . riksdag beslöt vidare om riktlinjer förhushållningen med mark och vatten. Dessa riktlinjer innefattade bl. a. enprecisering av riksintressen inom den fysiska planeringen, vilka skuUe hävdasav statliga organ i samråd med kommunerna. Denna riksplanering skall fullföljasoch vidareutvecklas genom planering. a. godtog (CU1972:35) enhälligt meningen att "högvärdig jordbruksmark inte bör tas ianspråk för tätbebyggelse om likvärdiga lösningar kan åstadkommas på annatsätl". Ett förslag till regionplan 1972 för sydvästra harupprättats och remissbehandlats. Omremissbehandlingen ger anledning därtill kommer reviderad regionplan attunderställas medlemskommunerna. Förslaget anges utgå från en befolkning inomplanområdet om 570 000 invånare och 740 000 invånare . Detprognosalternativ som därvid använts innebär en befolkning om 525 000invånare. För samma område hade i i länsprogram 1970beräknat 537 000 invånare , medan motsvarande befolkningssiffror för länetangavs till 850 000, ett planermgstal som sålunda enhgt ovan ersätts av enbefolkningsram för om 760 000790 000 invånare. har isamband med remiss av regionplaneförslaget mot bakgrund av statsmakternasbeslut om ramar för länens verksamhet - utgått från en planeringsram år1980 för planområdet om 482 000-502 000 invånare. I planförslaget harförutsatts revidering av de befolkningsprognoser som förslaget utgått från. Det nämnda förslaget tiU regionplan förutsättersammanfattningsvis "att ett högproduktivt jordbruk bevaras inom sydvästraSkåne även om de för jordbruket disponibla arealerna minskar något".Åkerarealen sålunda inklusive även annan än högproduktiv jordbruksmark beräknas minska tUl år år2000. Detta innebär att åkerarealen minskar från tUl 59 %resp. och att urbaniserad areal ökar från tUl resp. ,allt av planeringsområdets totala areal. Fram sägs den areal sombehöver tas i anspråk för tätbebyggelsetUlväxten överslagsvis motsvara enminskning av den svenska jordbruksproduktionen med kanske 0,5 . Detanförs att en tillväxt i regionens västra delar medför att delvis högavkastandeåkerarealer tas i anspråk, medan en bebyggelseexpansion i de östra delarna kaninkräkta på naturvårds-och fritidsintressena. Sydvästra , som presenterat del ovannämndaregionplaneförslaget och som startade sin verksamhet 1965, består av de iMalmöhus län belägna kommunerna Bara, , , , , ,, , , Månstorp, , med , , , , TreUeborg, och VeUinge. Förbundets syfte är bl. a.att bedriva översiktlig planläggning inom den region som omfattas av medlemskommunerna.Förbundet har bedrivit ett omfattande utredningsarbete som rörtskilda områden av samhällsbyggandet såsom trafik, vatten, avlopp,avfaUshantering, gymnasieundervisning och detaljhandel. Vidare svarar förbundetför vissa verkstälUghetsfunktioner. Förbundet har ansvar förbostadskvoteringen och den regionala busstrafiken. Nordvästra består av kommunernaBåstad, Klippan, , , Riseberga; , , Örkelljungaoch i län samt kommunerna i . Förbundetssyfte är bl. a. att bedriva översiktlig planläggning inom medlemskommunerna.Ett antal sektoriella utredningar har framlagts. består av kommunernaEslöv, och . SamtUga kommuner ligger i . a. till ändamål att bedriva översiktlig planläggning gemensam förmedlemskommunerna samt att genom utredningar och på annat sätt verka församarbete meUan kommunerna i kommunala angelägenheter av gemensamt intresse. för Sydöstra är ett organ församarbete mellan kommunblock och TomelUla kommun i Kristianstadslän samt kommunblock och och Ystads kommuner i län.Kommittén skall ~ enligt sitt reglemente med uppmärksamhet följa utvecklingeninom samarbetsområdet och när behov föresUgger framlägga förslag om samverkanmellan kommunblocken. Samtliga kommuner i ingår i något av de fyraovannämnda planeringsorganen. Samtliga kommuner och kommunblock i Kristianstadslän utom följande kommunblock ingår i något av planeringsorganen, nämligenBromölla, , , och . Kommunalt samarbete över riksgräns äger rum genomÖresundsrådet. Rådet bildades på frivillig väg och saknaroffentligrättslig status. Rådet består av 15 svenska och 15 danska medlemmar.De 15 svenska mandaten fördelas sålunda: kommun 5, 2,Landskronaområdet 1, 2, länsavdelning avSvenska kommunförbundet 2, 2 och 1. Rådets uppgift är att förhandla om och undersökafrågor av gemensamt intresse för samt inkomma med förslag tillkommuner och kommunorganisationer som är representerade i rådet, andra organisationereller tUl staterna i frågor som berör förhållandena i regionen. 1973:146 rörande fasta förbindelser över Öresundm. m., vilken hänvisats till trafikutskottet, har chefen för kommunikationsdepartementetefter samråd med cheferna för inrikes- och civildepartementen gjort vissauttalanden (s. 7779) rörande samhällsplaneringsfrå- a, erinras om det nära samarbetet mellan debåda länsstyrelserna i inom den regionala utvecklingsplaneringen. Detanförs att de förordade fasta förbindelserna gör del angeläget att intensifieradetta samarbete och även utsträcka det till angränsande län. Vidare framhållsatt motsvarande samarbete är angeläget inom den fysiska planeringen och nunärmast de program för planering som skall underställas Kungl. Maj:t.Slutligen anförs att del förhåUande att de samlade resultaten av länsplanering1974, den regionala trafikplaneringen och den fysiska planeringens programskedekommer att föreligga också ger förutsättningar för en samlad ochallsidig utvärdering av såväl regionalpolitiska som miljömässiga aspekter ochför en bedömning av vilket behov av ytterligare insatser som kan ansespåkallade. I riksdagenhar härtill anknytande frågor tagits upp i motioner m. m. I motionen 1972:1773 (fp) yrkades att fem kommuner isydöstra , TomeUlla, , och - skulle tas ini det allmänna stödområdet. (InU 1972:28, s. 57-58) avstyrkteenhälligt motionen med hänvisning bl. a. till att de statUga insatser som kanbefinnas motiverade bör kunna göras med stöd av bestämmelser som gäller utanförstödområdet och till alt det är mindre lämpligt att till stödområdet hänföra enregion som ligger nära ett expansivt storstadsområde. Motsvarande yrkande framställdes även i motionen 1973:55 (fp).Motionen avslogs. (InU 1973:7) hänvisade bl. a. till detutvidgade samarbetet mellan länsstyrelserna. Genom motionen 1973:1556 (c) föreslogs sia fastatt det var ett riksintresse alt den bästa jordbruksmarken bevaras för fortsattjordbruksproduktion. (CU 1973:11) hänvisade till riksdagensovan (s. 7) refererade ståndpunkt och lill att eventuellakonfliktsituationer kommer att preciseras och lösas i samband med programmenför planering m. m. lämnade motionen utan åtgärd. I de till jordbruksutskottet hänvisade motionerna 1973:322(c) och 1388 (c) föreslogs åtgärder i samma bevarandesyfte. Utskottet (JoU1973:17) hänvisade till riktlinjerna för hu,shå!lning med mark och vatten ochcivilutskottets nyssnämnda betänkande och föreslog att motionerna skulle ansesbesvarade. I särskilt yttrande av jordbruksutskottets centerledamöter anfördesbl. a. att förslaget till regionplan för sydvästra var ett synneriigenflagrant exempel på att den kommunala projekteringen av bebyggelse inte toghänsyn till uttalade mening. Vidare har till motionens grunder hörande frågeställningartagits upp i kammardebatt 1 970 efter en av i (vpk) framställd interpeUation om utvecklings- och miljöproblem. har att ta stäUning tilldel i motionen framställda yrkandet om inrättande av "ett gemensamtplaneringsorgan mellan länsstyrelserna i och län".Avsikten synes enligt motionen (s. 12) vara att länsstyrelserna skulle inrättadetta organ. Del har inte närmare utvecklats om organet avsetts få egenbeslutskompetens. Motionsförslaget grundas huvudsakligen på två bedömningar:att ur näringspolitiska m. fl. synpunkter utgör en lämpligplaneringsenhet samt att den med nuvarande planeringsorganisation befaradeutvecklingen inte kan förenas med målsättningen om en jämnare fördelning avexpansionen dels inom sydvästra , dels inom landskapet som en helhet. Densålunda inte önskade utvecklingen exempUfieras av motionärerna i väsentligadelar genom hänvisning till upprättat förslag till regionplan 1972 försydvästra . Utskottet har inte funnit anledning alt i detta sammanhangsakpröva det ännu inte definitiva förslag tiU vägledande första underlag förden fortsatta planeringen i vissa kommuner som del nämnda regionplaneförslagetavsetts utgöra. Utskottet har självfaUet utgått från att statsmakternas beslutom planeringsramar och ortsstruktur fullföljs och får uttryck i även dennakommunala planering liksom att antagna riktlinjer för hushållningen med markoch vatten också i dessa områden preciseras enligt intentionerna efter samrådmellan länsstyrelserna och kommunerna. Vidare har utskottet utgått från attdet i motionen förordade gemensamma organet i sig inte varit avsett attinskränka den eljest givna kommunala beslutskompetensen. Utskottet kan i och för sig dela uppfattningen attnäringsgeografiska och regionalpolitiska skäl kan anföras för en samordning avviss planering över gränsen mellan de båda skäl som med växlandestyrka också torde kunna anföras i anslutning till vissa andra länsgränser.Länsberedningen undersöker emellertid bland olika alternativa lösningar om detkan vara lämpligt att för vissa planeringsverksamheter skapa arbetsområdenstörre än nuvarande län. Ett ställningstagande till motionsyrkandet skullekunna innebära ett föregripande av mer generella bedömningar som beredningenkan väntas lägga fram i ett principbetänkande . Med hänsyn därtill,lill att hittillsvarande samarbete mellan länsstyrelserna i varit gottoch till att anledning finns att anta att ett effektivt samråd sker även iarbetet med länsplanering 1974 m. m. har utskottet inte funnit anledning atttillstyrka motionen. Anledning finns inte heller för utskottet all i dettasammanhang ta ställning till vad i motionen utan särskilt yrkande - anförtsom de regionalpolitiska medlen m. m. och om beslutsprocessen vid konfliktermellan skilda kommunala intressen. CU1973: 25 11 att avslår motionen 1973 :1 565. Närvarande: herrar Grebäck (c), (), (),i (s), i (s), (), (), i (c), herrar Wennerfors (m), (vpk), Jadestig(s), Åkerfeldt (c), () och (). av (), iHölö (c) och () som anfört: På de grunder som utskottet angett kan det nu inte ansespåkallat att begära att ett särskilt planeringsorgan inrättas mellanlänsstyrelserna i län och .