bet · FW01NU49 · 1973-12-31 00:00:00 — Samarbetetmellan oUka kraftproducenter har fått vidgad betydelse med den ökadeinriktningen på värmekraft. Det framhölls vidare att energikommittén ibetänkandet (SOU 1970:13) energiförsörjning föreslagit nya åtgärderför att tillgodose samhälleliga intressen på energiområdet. Med hänvisning tilldetta avstyrkte utskottet motionen. En reservation med hemställan om bifall till motionen omtillsättande av en resurspoUtisk utredning och om intensifierad forskningrörande fusionsenergins utveckhng och industriella användning hksom tiU motionenom inrättande av ett fristående energimstitut avgavs av företrädare förcenterpartiet och . kommunisternas representant iutskottet reserverade sig tiU förmån för motionsyrkandet om överförande avenergiförsörjningen i samhällets ägo. Riksdagenföljde utskottet och avslog motionerna. Uppgifter angående vissa utredningar m. m. föreslog i sittbetänkande (SOU 1970:13) energiförsörjning vissa åtgärder för atttillgodose samhälleliga intressen på energiområdet. Kommittén förordade enutvidgning och komplettering av koncessionslagstiftningen för energiproduktionoch energidistribution, krav på planer för värmeförsörjningen i tättbebyggdaområden, en komplettering av lagstiftningen tiU skydd för energikomsumenternamot eventuell monopolprissättning samt en fortlöpande prognos- och utredningsverksamhetför energisektorn. Utan att avvakta beslut i övriga frågor tillkallade chefenför industridepartementet en utredning rörande den fortlöpande prognos-och utredningsverksamheten energiprognosutredningen (1 1972:3). De sakkunniga(ordförande: landshövding ) skall enligt direktiven göra en analysav energikommitténs prognos för utvecklingen till 1975 mot bakgrund av utfallethittUls. Därefter blir huvuduppgiften att utsträcka prognosen till 19801985med en fram-skrivning och uppskattning för ytterligare fem å tio år.Alternativa prognoser bör utarbetas, substituerbara former för energiproduktionjämföras och möjligheterna för att inom olika områden begränsaenergiförbrukningen undersökas. Utredningen bör vidare söka bedömasannolUcheten för de redovisade alternativen samt värdera deras samhällsekonomiskaoch mUjömässiga konsekvenser. Frågan om hur energimarknaden påverkas avprisutvecklingen för energi jämfört med den allmänna prisnivån liksom avförändringar i prisrelationerna mellan olika energiformer skall dessutomprövas. Utöver prognoserna för redovisad tidsperiod skaU huvuddragen iutvecklingen på energiområdet för ytterligare något decennium diskuteras. Dettabedöms vara nödvändigt bl. a. därför att ett stort antal av deenergiproducerande och energikonsu-merande anläggningar som beslutas inom denärmaste åren fortfarande kommer att vara i bruk eller ännu . I propositionen 1973:41 föreslås att en ny myndighet,statens industriverk, skall inrättas , Enligt förslaget skallindustriverket överta de arbetsuppgifter som de nuvarande bergs- och elbyråernainom kommerskollegium svarar för, I samband härmed vidgas ansvarsområdet tillatt efter hand omfatta hela energisektorn. Energienheten skall ha trehuvuduppgifter, nämligen säkerhetsfrågor, koncessions-och bidragsfrågor samtprognos-och utredningsarbete. förslag om en utvidgadkoncessionsgivning och en statlig prövning av kommunala värmeplaner genomförsinte i samband med tUlkomsten av industriverket. Dessa frågor lUcsom frågan omden slutliga organisationen på säkerhetsområdet anses kräva ytterligareöverväganden, föresläs få slutföra sitt uppdrag.Energienheten skall dock redan i inledningsskedet erhålla erforderliga resurserför prognos- och utredningsverksamhet, vUka stäUs tiU energiprognosutredningensförfogande så länge denna pågår. När energiprognosutredningens arbeteslutförts, bör även ansvaret för prognos- och utredningsuppgifterna överföras tUlverket, anser departementschefen. Idirektiven för energiprognosutredningen erinrades om ett beslut av att hos Kungl. Maj:t anhålla att en parlamentariskt sammansatt nämnd skulle tUlsättas för att i samråd med Centrala driftledningen och pågående utredningar utvärdera prognosverksamheten och föreslå avvägningar (NU 1971:42, rskr 1971:286). Önskemålet om medverkan av ett parlamentariskt sammansatt organ syntes enligt direktiven i avvaktan på beslut angående omorganisationen av kommers kollegium bäst kunna tillgodoses genom att en grupp riksdagsledamöter knöts som experter tUl energiprognosutredningen med möjlighet att följa prognosarbetet redan från början. Riksdagsledamöterna (), (), (), (), (vpk) och () förordnades 1972 tUlexperter i energiprognosutredningen. I direktiven för den av chefen för industridepartementettillkaUade elutredningen (1 1971:1; sakkunnig: landshövding ), vUkenhar att utreda frågor rörande eldistributionens och elproduktionensorganisation, uttalas att möjligheten att påverka distributionsföretagens taxorfrån energipoUtisk synpunkt är angelägen, så att elförbrukningen kan ges en iförhåUande till annan energiförbrukning optimal inriktning och omfattning. Densakkunnige skall från samhälls- och företagsekonomiska synpunkter söka närmareanalysera taxefrågor, bl. a. sådana som aktualiseras genomstrukturförändringarna inom eldistributionen. Elproduktionens organisation kommer, framhålls det idirektiven, att på ett genomgripande sätt påverkas av en omstrukturering aveldistributionens organisation och dessutom av den pågående omvandlingen avelproduktionstekniken. Den tekniska utvecklingen kan förutses leda tUl enytterUgare förstärkning av de monopohstiska dragen inom kraftproduktionen. Deavsevärda resurser som kraftverksutbyggnaden kräver gör det frånsamhällsekonomisk synpunkt önskvärt att en genomgripande totaloptimering av hela kraftsystemet äger rum och attdenna läggs till grund för såväl utbyggnaden som driften. Den sakkunnige bördärför enligt direktiven bl. a, undersöka förutsättningarna för en längregående strukturrationalisering av elproduktionen samt ta ställning till hurlångt strukturomvandlingen bör drivas. 1 direktiven uttalas vidare att en nära samordning mellanutbyggnaden av atomkraften och annan kraftproduktion är nödvändig. Den sakkunnigeskall därför även analysera de krav en sådan samplanering ställer påorganisationsstrukturen inom de övriga delarna av energiproduktionen. Utredningen (C 1972:02) rörande vattenkraftsutbyggnader isödra och norra (ordförande: f. d. landshövding ) har tiU uppgift att svara för en sammanställning och analys av detunderlagsmaterial som behövs för att möjliggöra en prövning i ett sammanhang avutbyggnadsplanerna för vattenkraft i huvudälvarna i södra och i norraSvealand. Den sakkunnige skall göra en analys av förutsättningarna för ochkonsekvenserna av ytterligare vattenkraftsutbyggnader i främst ,, Ljusnan, och med bifloder. De berördaälvsträckorna skall beskrivas med avseende på sitt värde från såväl mUjö- ochnaturvårdssynpunkter som kraftekonomisk synpunkt. Mot bakgrund härav skall densakkunnige lägga fram förslag tiU avvägning mellan de olika intressena genomatt göra en prioritering av olika vattenkraftsutbyggnader. Den sakkunnige börockså belysa olika tänkbara utbyggnaders sysselsättningseffekter på lång ochkort sikt. Utredningen (11970:16) rörande närförläggning avatomkraftverk (ordförande: departementsrådet ) har som uppgiftfrämst att skapa underlag för myndigheternas prövning framför allt frånsäkerhetssynpunkt av konkreta närförläggningsprojekt (bl. a. elverksfjärrvärmeverk) men därutöver också att söka få fram ett mera allmänt materialrörande närförläggningsfrågorna utan att begränsas av de förutsättningar ifråga om reaktorutformning och läge som gäller beträffande anläggningar förkombinerad el- och värmeproduktion. Genom tilläggsdirektiv har desakkunniga fått i uppdrag att utvidga studien i vad gäller den mera allmänna delenför att därmed göra resultaten tillämpliga även på andra förläggningstyper.Härigenom avses ökad klarhet kunna vinnas om förutsättningarna för att förläggaatomkraftverk och annan industri tUl samma område. Frågan om försörjning med kärnbränsle behandladesav (prop. 1972:57, NU 1972:39, RD 1972:82 s. 175 f). Chefen för industridepartementet har tiUsatten delegation för forskning rörande kärnkraftens säkerhets- och miljöfrågor.En förberedande programinventering på området gjordes av enarbetsgrupp bestående av företrädare för industridepartementet samt experterfrån säkerhetsmyndigheterna, AB Atomenergi, kraftindustrin och dentillverkande industrin. Det program för kärnkraftens säkerhets- och miljöfrågorsom därefter inletts skall genomföras från början av högst . Detskall innefatta forskning och utveckling av betydelse för bedömning avkraftreaktorers, främst lättvattenreaktorers, säkerhet och inverkan på miljönsåvitt avser radioaktivt utsläpp. För arbeten som beslutas inom ramen förprogrammet gäller en kostnadsram av 12 milj. kr. Förfinansieringen svarar enligt avtal intressenterna i den svenska kärnkraftsutbyggnaden,däribland . Den närmare inriktningen och omfattningen avprogrammet fastställs av den nämnda delegationen. Denna består av ordförande generaldirektör - och sex andra ledamöter, företrädande delegationenför atomenergifrågor, , vattenfallsverket,kraftgrupp AB, Sydsvenska kraftaktiebolaget och ABAtomenergi. För utförandet av programmet skaU Atomenergis forsknings- ochutvecklingsresurser utnyttjas i stor utsträckning. Delegationen skallfortlöpande hålla säkerhetsmyndigheterna underrättade om resultaten avforsknings- och utvecklingsverksamheten och därutöver informera allmänheten omsitt arbete. Forskningsprogrammet skall enligt nu gällande avtal inteomfatta frågor om behandling och förvaring av högaktivt radioaktivt avfall.Dessa frågor skall behandlas av utredningen (I 1972:08) rörande högaktivtavfall från kärnkraftverk (ordförande: landshövding ). Desakkunniga skall på grundval av befintlig information göra en genomgång av detekniska, ekonomiska och säkerhetsmässiga problemen i samband med såvälupparbetning av kärnbränsle som den följande behandlingen och förvaringen avdet högaktiva avfallet, inberäknat transporter. Denna genomgång bör enligtdirektiven tjäna som en aUmän bakgrund tUl de sakkunnigas analys av de olikafrågor som är av betydelse för den svenska beredskapen på avfallsområdet. Desakkunniga skall bedöma behovet av nationellt forsknings- och utvecklingsarbeterörande behandling och förvaring av högaktivt avfall, vilka krav som börställas på lagringsplats för sådant avfall och förutsättningarna för ensamlokalisering av en förvaringsanläggning för högaktivt avfall och enupparbetningsanläggning. De sakkunnigas arbete med de tekniska, ekonomiska ochsäkerhetsmässiga aspekterna på upparbetnings- och avfaUsfrågorna bör leda framtUl en översiktlig bedömning av storleken av de insatser som kan komma attbehövas för en tillfredsställande svensk beredskap på dessa områden. Ävenfrågor om organisation och lagstiftning på området ingår i utredningsuppdraget.En förutsättning skall därvid vara att det skall ankomma på staten attombesörja den verksamhet som rör den slutliga förvaringen av högaktivt avfall. inrättade vid börjanett energisekretariat. Som första uppgift behandlas där frågan om möjlighetenatt spara energi, speciellt i samband med lokaluppvärmning. Utredningengenomförs i samarbete med bl. a. och . Syftet med arbetet är att på söka finnalösningar och alternativa förfaranden som sänker energibehovet. Det moderna industrisamhälletförbrukar stora och ökande mängder energi. En akut oljebrist har förebådats.Globalt sett gäUer att med nuvarande oljeförbrukning den tidpunkt hastigtnärmar sig då inte bara de nu kända oljefyndigheterna utan också oupptäcktareserver kan befaras vara uttömda. I industrUänderna har vattenkraftsresursernai det väsentliga redan exploaterats. Nya energikällor måste därför tas i bruk.Kärnkraften har därvid kommit att stå i förgrunden, och omfattandeutbyggnadsprogram på detta område planeras. Kärnkraften medför säkerhetsriskeroch miljöproblem som tUl sina konsekvenser inte är helt kända. I har den årliga ökningen av energikonsumtionenunder senare år uppgått tiU . Om en sådan tillväxt skulle fortsättaskulle energiefterfrågan bli fördubblad och aUtså nära fyrdubblastUl år 2 000. De outnyttjade vattenkraftstiUgångar som kan tiUgodogöras ärbegränsade. Energiefterfrågans ökning i måste enligt de bedömningar somgjorts av Centrala driftlednmgen (CDL) därför tillgodoses genom utbyggnad avkärnkraften. Ett ambitiöst utbyggnadsprogram har upplagts av CDL. De i detta betänkande behandlade propositionerna ochmotionerna behandlar energiförsörjningen. I de under den allmänna motionstidenväckta motionerna berörs med ett undantag den ständigt ökande förbrukningenav energi, och förslag framförs om olika åtgärder för att begränsa och bättrestyra konsumtionen av olika energislag. Motionen 1973:814 behandlar inte enbart frågan om hushållningenmed energi utan också frågan om hushållningen med naturresurser i allmänhet.Sverige bör enligt motionärerna vidareutveckla sin roll som föregångsland påmiljöområdet genom att försöka skapa en ansvarsfull resursplanering. Detföreslås därför att en parlamentarisk utredning skall tillsättas med uppgiftatt upprätta en hushållningsplan för naturresurser. En motion med i allt väsentligt likartad innebördbehandlades av . framförde i sittbetänkande (NU 1972:50) en omfattande argumentering mot en utredning av detslag som motionärerna förordat. Sammanfattningsvis fann utskottet att de områdensom utredningen skulle inriktas på vart och ett för sig var föremål förutredningsarbete i statlig regi, delvis med parlamentarisk medverkan, samt attde problem som mötte på de skilda områdena var principiellt sett olikartade ochtUl väsentlig del sådana att de i första hand måste tas upp på detinternationella planet. Genom tUlsättandet av en utredning av det slag som föreslagitsskulle utredningsarbetet i stor utsträckning dubbleras, och utredningensarbetsfält skulle bli gigantiskt. Utskottet vUl erinra om detta sittståndpunktstagande. Utskottet anser inte att en utredning med en såorrifattande uppläggning som föreslagits verksamt skuUe kunna bidra till attlösa de problem som behandlas i motionen. Utskottet avstyrker därförmotionsyrkandet om utredning. I motionen 1973:817 föreslås dels att mer aktivt än för närvarande skaU skaffa sig tillgång bl. a. tUl naturgasoch olja från olika producenter, dels att ett fristående energiinstitut skallinrättas. Utskottet behandlar i detta betänkande också propositionen1973:112, vari föreslås att staten skaU engagera sig i ett särskUt bolag föratt förprojektera en ledning från finsk tiU svensk kust för import av sovjetisknaturgas samt att staten skall delta i ett konsortium för prospektering av oljaoch naturgas i och . Utskottet tUlstyrker dessa förslag.Härigenom torde motionärernas yrkande angående naturgas- och oljeförsörjningenbU tUlgodosett. Någon särskUd framställning tiU Kungl. Maj:t i anledning avdetta yrkande är alltså inte motiverad. Motionärernas förslag att ett särskilt energUnstitut skaUinrättas kan utskottet inte tillstyrka. En offentlig utredning energiprognosutredningen - arbetar med direktiv som i aUtväsentligt täcker de uppgifter motionärerna föreslår att det särskUdautredningsinstitutet skulle få. Utredningens prognos- och utredningsuppgifterföreslås i propositionen 1973:41, som utskottet behandlar i annat sammanhang,få fortsätta i permanent form. Energienheten vid den i propositionen föreslagnanya myndigheten statens industriverk föreslås nämligen sedanenergiprognosutredningen slutfört sitt uppdrag få överta dess arbetsuppgifter. Maj:t bör enligt ett yrkande i motionen 1973:1468genom tUläggsdirektiv ge energiprognosutredningen i uppgift att belysa tänkbarakonsekvenser för ett samhäUe med oförändrat stor energikonsumtion. I ett andrayrkande i samma motion föreslås att en utredning skall tiUsättas om alternativametoder för att utvinna energi. Utskottet anser inte tUläggsdhektiv tiUenergiprognosutredningen vara erforderliga. Utredningen skaU enligt direktiven"i större utsträckning än energikommittén utarbeta alternativa prognoserutifrån olika kombinationer av förutsättningar. Substituerbara former förenergiproduktion bör jämföras med varandra och möjligheterna att inom olikaområden begränsa energiförbrukningen, bl. a. genom effektivare användning avden producerade energin, bör studeras." Utskottet har också erfarit attutredningen i den lägesrapport som den kommer att presentera avser attredogöra för vUka åtgärder som krävs för att i olika omfattning begränsaenergiförbrukningen. kommer sålunda att beröra de avmotionären aktualiserade frågeställningarna. Som nedan redovisas kommer inomstatens vattenfallsverk en utredning att undersöka förutsättningarna förelproduktion i vindkraftverk. 1 motionen 1973:835 föreslås att det ges i uppdrag åtenergiprognosutredningen att med förtur behandla frågorna omenergibeskattningens utformning och andra åtgärder som syftar till attåstadkomma ett rationellare och miljövänligare utnyttjande avenergiresurserna. kommer enligt vad utskotteterfarit att i sin nyssnämnda lägesrapport presentera en prognos för energiefterfräganunder den kommande tioårsperioden. Vidare kommer att presenteras en analys avvilka åtgärder som skulle krävas på olika områden för att i olika grad minska energikonsumtionen. Utredningen behandlarsålunda vissa av de frågor som enligt motionärernas förslag skulle få förtur.Energibeskattningens utformning torde i ett senare skede av utredningsarbetetkomma att diskuteras som ett bland flera medel för att uppnå en önskvärdstyrning och begränsning av energikonsumtionen. Att bryta ut dennafråga för förtursbehandling kan enligt utskottets uppfattning inte varaändamålsenligt. Utskottet avstyrker därför motionen 1973:835. Kollektivdebitering av kostnader för el-, gas- och vattenförbrukningi hushåll leder, sägs det i motionen 1973:836, i jämförelse med individuelldebitering till en väsentligt högre konsumtion av dessa resurser. Därförföreslås att bestämmelser skall införas som förbjuder kollektivdebitering idetta sammanhang. Utskottet är inte berett att tUlstyrka motionärernasförslag. En övergång tUl individuell debitering skulle medföra en rad socialakonsekvenser som inte utan närmare utredning kan överblickas. Det är angeläget att kartlägga vilka möjligheter som stårtUl buds för att effektivisera befintliga vattenkraftverk, anförs det imotionen 1973:830, I vad gäller elkraftsproduktionen i hareninventering av förutsättningarna för att upprusta och utöka kraftstationerna iälvens nedre del gjorts, och enligt den skulle betydande effektvinster gä attåstadkomma. En utbyggnad av de befintliga kraftverken i området skulle ocksåinnebära ett sysselsättningstUlskott av betydande omfattning, hävdas det. En särskild utredning har att pröva utbyggnadsplanerna förvattenkraft i huvudälvarna i södra och i norra . Densakkunnige skall göra en analys av förutsättningarna för och konsekvenserna avytterligare vattenkraftsutbyggnad i främst , , Ljusnan,Ljimgan och med biflöden. De berörda älvsträckorna skall beskrivasmed avseende på sitt värde från såväl miljö- och naturvårdssynpunkter somkraftekonomiska synpunkter, sägs det i direktiven. Mot bakgrund härav skallframläggas förslag till avvägning mellan de olika intressena genom enprioritering av olika eventuella vattenkraftsutbyggnader. Den sakkunnige skallockså belysa olika tänkbara utbyggnaders sysselsättningseffekter på kort ochlång sikt. Utskottet finner sålunda att den av motionärernaaktualiserade frågeställningen är föremål för utredning. Som motionärernapåpekat har också vattenfallsverket gjort en inventering av förutsättningarnaför att uppmsta och utöka kraftstationerna i älvens nedre del. Utskottet utgårfrån att om utredningsresultaten talar för en utbyggnad en sådan kommer tillstånd. Motionärernas yrkande om ytterligare en utredning kan utskottet intetUlstyrka. Det finns skäl att se seriöst på utnyttjandet av vindkraftsom ett komplement tUl annan elkraftsframställning, anförs det i motionen1973:350. Motionärerna förordar därför att de ekonomiska förutsättningarna förelproduktion i vindkraftverk skall undersökas. Utskottet delar den principiella uppfattning som framförsi motionen, att det finns aU anledning att undersöka förutsättningarna för attpå alternativa sätt framstäUa energi, däribland att utnyttjavindkraften. Enligt vad som framgår av statens vattenfallsverks remissyttrandeöver motionen planerar man att inom verket låta utreda frågan. uppfattning är det därför inte erforderligt att begär ensärskUd utredning. Behovet av en förstärkt satsning på och offentlig kontrollav energiproduktionen är uppenbar, sägs det i motionen 1973:1471. En annanstruktur är enligt motionärerna nödvändig för att lösgöra energisektorn frånett ensidigt producenttänkande. Ett första led häri anses vara ett överförandeav hela energisektorn i offentlig ägo. Utskottet vill framhålla att det samhälleliga inflytandetpå detta område redan är mycket stort. Statens vattenfallsverks andel avlandets elproduktion utgör . Kraftverk som ägs av kommuner eUer avVattenfaUsverket tUlsammans med kommuner och enskilda kraftföretag svarar fören stor del av elproduktionen i övrigt. Samarbete mellan olika kraftproducenterhar fått vidgad betydelse i samband med den ökade inriktningen på värmekraft.En ytterligare integration kan förväntas. I direktiven för elutredningenuppmanas den sakkunnige att bl. a. närmare undersöka förutsättningarna för enlängre gående strukturratio-naUsering av elproduktionen samt ta ställning tUlhur långt strukturomvandlingen bör drivas. I flertalet övriga pågåendeutredningar pä energiområdet skaU olika åtgärder för att tUlgodose samhälleligaintressen på detta område undersökas. Genom den fysiska riksplaneringenfastläggs förutsättningarna för lokalisering av nytUlkommande kraftverk, ochmöjligheterna tUl en bättre hushållning med elenergi undersöks avenergiprognosutredningen. Med hänvisning tiU vad här sagts avstyrker utskottetmotionen 1973:1471. Frågan om atomkraftsutbyggnaden och säkerheten behandlas imotionen 1973:1467. måste ingående pröva det föreslagna proram-metför utbyggnad av kärnkraftsproduktionen i , anförs det. Innan vi vet attdet är möjligt att eliminera de risker som är förbundna med kärnkraften,framför allt när det gäller hantering och deponering av det radioaktivaavfallet, kan vi enligt motionären inte ta pä vårt ansvar att bygga utkärnkraften i den utsträckning som planeras. De säkerhetsmässiga konsekvenserna av en satsning påkärnenergin har inte varit föremål för någon mera ingående debatt i Sverige.Utomlands, främst i , har debatten varit livlig. En radframstående vetenskapsmän har starkt engagerat sig i frågan och klart tagitstäUning mot en satsning på kärnkraft i den omfattning som planeras ochpläderat för alternativa former för energiframställning. På harfusionsenergin bedömts vara ett alternativ. Tillämpning av fusionsprincipen isamband med elproduktion är föremål för forskning i hela den teknisktavancerade världen. Principen bygger på att i en reaktor tas till vara denenergiutveckling som å.stadkoms när deuterium tungt väte som kan fås urhavsvatten förenas med deuterium eller tritium till ett tyngre grundämne,hehum. Forskningen befinner sig på ren grundforskningsnivå och någon tidpunktför när principen praktiskt skall kunna Kartong: S. 17, rad 2'och 3 nerifrån Står: metallen grundämne.Rättat till: deuterium------------ helium. utnyttjas kan inte anges. Det har i debatten dock hävdatsatt en väsentligt ökad satsning på denna forskning skulle kunna leda till attfusionsprincipen på ett tidigare stadium skulle kunna ges en praktisktillämpning. Sannolikheten för allvarliga olyckor medatomkraftsreaktorer har bedömts vara extremt små, men vetenskapsmännen ansersig inte kunna uttala sig med full visshet i frågan. Debatten har dock inteprimärt gällt denna fråga. De som kritiserar den planerade satsningen päkärnkraften har i första hand koncentrerat sig på frågorna om hantering ochdeponering av det radioaktiva avfaUet samt frågan om riskerna för militärtutnyttjande av kärnkraftstekniken.