bet · FW01SoU21 · 1973-12-31 00:00:00 — Socialutskottetsbetänkande nr 1973 SoU 1973:21 Nr 21 , . betänkande i anledning av motion omfaststäUande av behörighetsbestämmelser för sjuksköterskor (sjukskötare). I motionen 1973:904 (motivering imotionen 1973:921) av m, fl. (m) hemställs att hosKungl. Maj:t anhåUer om fastställande av behörighetsbestämmelser för sjuksköterskorenUgt vad som anförts i motionen 1973:921. 1 nämnda motion 1973: 921 påpekasatt det inte finns tillräckligt med utbildningsplatser inom vidareutbildningenför sjuksköterskor. Det framhålls att specialområden som anestesi,intensivvård, operation och långtidsvård har dragits med stor brist påkvalificerad, dvs. vidareutbildad, arbetskraft och att det hela lett tiU försökt rädda situationen genom att ge sjuksköterskorna dubblaarbetsområden, genom att beordra övertid, genom att stänga avdelningar undervissa perioder etc. Motionärerna anför vidare att Svensk sjuksköterskeföreninglänge har framfört krav på behörighetsbestämmelser för sjuksköterskor och attdet om sådant krav genomfördes blev nödvändigt att begära dispens hossocialstyrelsen om man vUl anställa en icke vidareutbUdad sjuksköterska för entjänst för vilken det krävs vidareutbildning. Det framhålls att socialstyrelsenskulle på detta sätt få en bättre överblick över sjuksköterskesituationen.Motionärerna anför slutligen att som det är har generelltmedgett att undersköterskor får anstäUas på sjukhem i sjukskötersketjänster omdet råder personalbrist, och att detta ofta leder till att undersköterskorställs inför uppgifter för vilka de inte har tUlräcklig utbildning. Bestämmelser om befattningar för sjuksköterskepersonal I medicinalstyrelsensnormalinstruktion för distriktssköterska (, MF 1964:68)anges arbetsuppgifter för distriktssköterska och i medicinalstyrelsensnormalinstruktion för distriktsbarnmorska (1963: 92) fördistriktsbarnmorska. I normalreglemente för mödra- ochbarnhälsovården (MF 1969:39) anges vissa uppgifter för läkare, vidmödravårdscentral anställd barnmorska, distriktssköterska medmödravårdsutbildning samt vid barnavårdscentral anställd sjuksköterska. Enligtsocialstyrelsens normalreglemente för dispensärverksamhet för 1 1973.12 saml. tuberkulosens bekämpande (MF 1968:86) skaU fördispensärverksamheten finnas dispensärläkare. Vissa uppgifter läggs pådistriktssköterska eller på särskUd för ändamålet anstäUd sjuksköterska(dispensärsköterska). Enligt skolstadgan (1962:439) skall för skolhälsovårdenfinnas skolläkare och skolsköterska. Skolhälsovård kan få inräknas i tjänstsom distriktssköterska (4 kap. 3 §). I sjukvårdslagen (1962:242) angesolika befattningar, som får finnas för tjänstemän i sjukhusledning samt förläkare i läkardistrikt och vid sjukhus. 1 fråga om annan personal på sjukhusoch i läkardistrikt stadgas i 23 § att - utöver de i lagen särskilt angivnabefattningshavarna i ledningen och läkarpersonalen - "skaU för densjukvårdande verksamheten finnas anställd den personal, som erfordras för attgod vård skall kunna meddelas". I sjukvårdskungörelsen (1972:676), vilkeninnehåller tillämpningsbestämmelser tiU sjukvårdslagen, har inte meddelatsbestämmelser om skyldighet för sjukvårdshuvudmännen att anställa personal avolika slag. Däremot har meddelats bestämmelser om behörighet till läkartjänstersamt till tjänster som sjuksköterska, barnmorska eller sjukgymnast. 1 fråga omsistnämnda tjänster är sålunda i 36 § föreskrivet att tjänst som sjuksköterska,barnmorska eller sjukgymnast får tillsättas endast med den som har legitimationsamt att detsamma gäller även i fråga om vikarie på sådan tjänst, om intesocialstyrelsen medgett undantag. De kategorier sjukvårdspersonal som vanligen förekommer påen värdavdelning inom ett sjukhus är sjukvårdsbiträden, undersköterskor,sjuksköterskor samt som arbetsledare avdelningsföreståndare. Härtill kommerekonomipersonal samt kontorspersonal. För arbetsledning avseende en klinikfinns klinikföreståndare samt för ledare för före-ståndarorganisationen vid ettsjukhus sjukvårdsföreståndare. Utbildningen av vissa personalkategorier inom hälso- ochsjukvården Utbifdningen för sjukvårdsbiträderiär antingen en specialkurs inom gymnasieskolan eller - för dem somhar långvarig föregående tjänstgöring inom sjukvården -"inomverksutbildning" . Utbildningen för undersköterskor ärantingen genomgång av den tvååriga vårdlinjens gren för hälso- och sjukvårdsamt åldringsvård eller gren för psykiatrisk vård inom gymnasieskolan ellergenomgång av en specialkurs inom gymnasieskolan , vUken utgör enpåbyggnad på sjukvårdsbiträdesutbUdningen. På grundval av förslag av 1962 årssjuksköterskeutredning i betänkandet (SOU 1964:45) SjuksköterskeutbUdningen1. fr. o. m. en ny studieordning förblivande sjuksköterskor/sjukskötare genomförts enligt beslut av (prop. 1965: 161, SU 1965:181). Grundutbildning tiU sjuksköterska/sjukskötare bedrivs f.n. vid 33 skolor, varav 24 är integrerade med gymnasieskolans vårdlinje. Iavvaktan på kommunaUsering bedrivs utbildning med statliga bidrag även vidvissa enskUda sjuksköterskeskolor. SjuksköterskeutbUdningen omfattar dels en brett upplagd,för aUa sjuksköterskor/sjukskötare gemensam utbildning, grundutbildning, delsvidareutbUdning för speciella uppgifter. Grundutbildningen leder på femterminer fram till legitimation. För dem som genomgått utbildning till undersköterska ellertill skötare i psykiatrisk vård infördes resp. avkortadestudiegångar för grundutbUdning till sjuksköterska/sjukskötare. Dessautbildningar, som kan erhållas vid fjorton skolor, omfattar tre terminer,varvid den första terminen omfattar högst och de två övriga 21 veckorvardera. har godkänt riktlinjer för en särskUdstudiegång om tre terminer för grundutbUdning till sjuksköterska/sjukskötareför de elever som genomgått den tvååriga vårdUnjens gren för hälso- ochsjukvård samt åldringsvård eller gren för psykiatrisk vård inom gymnasieskolan(prop. 1973:84, UbU 1973:30). Vidareutbildningen av sjuksköterskor/sjukskötare grundaspå ett beslut av riksdag (prop. 1968:66, SU 1968:108). Vidareutbildningenär uppdelad på följande linjer, nämligen medicinsk och kirurgisk sjukvård (entermin), åldringsvård (en termin), psykiatrisk sjukvård (en termin),intensivvård, anestesisjukvård och operationssjukvård (två terminer), hälso-och sjukvård för barn och ungdom (två terminer), obstetrisk och gynekologiskvård (två terminer) samt öppen hälso- och sjukvård (två terminer).Vidareutbildningen bedrivs vid närmare ett 30-talsjuksköterskeskolor/vårdskolor, som har en eller flera av linjerna pä sittprogram. Utbildning förföreståndarbefattningar ges dels i form av administrativa kurser om tvåterminer vid utbildning av sjuksköterskor (),dels i form av yrkesinriktade studiekurser i hälso- och sjukvårdsadministrationom två terminer vid universitet/högskola. För sjuksköterskor gällerreglementet (1957:656) för sjuksköterskor med vissa föreskrifter angåendeutövningen av sjuksköterskeyrket m. m. Enligt 1 § äger den, som med godkändabetyg genomgått statlig eller av staten godkänd sjuksköterskeskola eller eljestförvärvat ett mått av kunskap och färdighet som motsvarar vad sådan skola avseratt bibringa, erhålla legitimation såsom sjuksköterska (legitimerad sjuksköterska).Legitimation meddelas av . Motsvarande bestämmelser om utövningen av bammorskeyrketoch om legitimation som barnmorska finns i reglementet (1955:592) för 1* 1973. Den som med godkända betyg genomgåttfaststäUd vidareutbildning inom obstetrisk och gynekologisk vård vid sjuksköterskeskolaeller pä annat sätt förvärvat motsvarande kunskap och färdighet äger enligt 1 §erhålla legitimation som barnmorska. föreskrifter beträffande behörighet m. m.för sjuksköterskor (sjukskötare) och barnmorskor Med stöd av ett bemyndigande avKungl. Maj:t utfärdade ettcirkulär (MF 1970:4) med råd och anvisningar beträffande behörighet m. m. försjuksköterskor (sjukskötare) och barnmorskor, föranledda av i detföregående nämnda beslut om reformerad sjuksköterskeutbildning (prop. 1965:161, SU 1965:181 och prop. 1968:66, SU 1968:108). 1 cirkuläret påpekas att föreskrifterbeträffande behörighet m. m. för sjuksköterskor (sjukskötare) och barnmorskorutfärdas tills vidare som råd och anvisningar samt anförs bl. a. följande i detinledande avsnittet. Sjuksköterska, som genomgått dennya grundutbildningen, förutsätts kunna tjänstgöra inom hela det område, sombetecknats "vård av medicinsk eller kirurgisk karaktär", samt ipsykiatrisk vård. För innehav av tjänst i ledande ställning samt inom vissaspeciella områden bör dock erfordras vidareutbUdning enligt vad som anges i detföljande. är medveten om att svårigheter ~ bl. a.med hänsyn till rådande personalsituation - kan komma att föreligga att tillinnehavare av vissa tjänster inom specialområden m. m. utse sökande, som genomgåttför området avsedd vidareutbUdning. Det kan därför bli nödvändigt att dylikatjänster får uppehållas pä vikariat av legitimerad sjuksköterska, som integenomgått sådan vidareutbildning. I detta sammanhang måste dock beaktas, attden pågående omstruktureringen inom sjukvården har medfört, att arbetsområdetför den grundutbädade sjuksköterskan, som förutsätts tjänstgöra påassistentsköterskenivå dvs. under ansvarig sjuksköterskas ledning bUvit merbegränsat. på sjukhus bl. a. vid stora avdelningar ochkopplade avdelningar ställer mycket stora krav på sjuksköterskan när det gällersjälvständigt ställningstagande och arbetsledning. För den nylegitimeradesjuksköterskan med en relativt begränsad praktisk erfarenhet av sjukvårdsarbetekan arbetsuppgifterna vid sådana avdelningar bli alltför krävande. Dettagäller även nattjänst. Ur säkerhetssynpunkt är det därför angeläget, att hälso-och sjukvårdens huvudmän tillser, att ifrågavarande sjuksköterskor får erforderliganpassningstid, innan de sätts tUl arbetsuppgifter, för vilka de saknarfuUständig utbildning och erfarenhet. Detta gäller även vikariat i öppen vård. Om den kommande utvecklingen skulle ge vid handen, attändringar av de här givna anvisningarna erfordras, t. ex. i form av fastarereglering av vissa behörighetskrav, kommer att ta erforderligainitiativ. Styrelsen kommer givetvis också att - om så visar sig nödvändigt utfärda mer preciserade riktlinjer för de fall, då särskilda avsteg från anvisningarnabör ifrågakomma. Cirkuläret innehåller krav påvidareutbildning utöver svensk legitimation som sjuksköterska för i detföljande angivna tjänster. terska förstås även sjukskötare. De i cirkuläret angivnakonkreta kraven beträffande de Unjer på vilken vidareutbUdningen skal! ha skettutelämnas i denna redogörelse. a) För tjänst somsjuksköterska respektive barnmorska inom följande områden i sluten vård,nämligen (1) anestesisjukvård, (2) obstetrisk värd (förlossningsavdelning ellerkombinerad förlossnings- och vårdavdelning), (3) intensiwård, (4) mottagningför olycksfall och akuta sjukdomar samt (5) operationssjukvård. b) För följandetjänster inom öppen hälso- och sjukvård, nämligen (1) distriktssköterska, (2)stadssjuksköterska och distriktssköterska i enbart sjukvård, (3)distriktssköterska med skyldighet att även tjänstgöra i mödrahälsovård, (4)distriktsbarnmorska eller barnmorska vid mödravårdscentral, (5) sjuksköterskavid barnavårdscentral samt (6) skolsköterska. c) För tjänst somsjuksköterska respektive barnmorska i ledande ställning vid vårdavdelning(avdelningssköterska) eller motsvarande inom följande områden, nämUgen (1)anestesisjukvård, (2) barnsjukvård inkl. barnpsykiatrisk vård och vård av gravthandikappade barn, (3) intensivvård, (4) mottagning för olycksfall och akutasjukdomar, (5) obstetrisk eller obstetrisk-gynekologisk vård, (6)operationssjukvård, (7) psykiatrisk vård inkl. ungdomspsykiatrisk vård och vårdav psykiskt utvecklingsstörda samt (8) vård av medicinsk och kirurgiskkaraktär. 1 fråga om föreståndartjänsteranges i cirkuläret att för innehav av befattning som sjukvårdsföreståndare(motsvarande) samt klinikföreståndare (motsvarande i sluten och/eller öppenvård) bör utöver svensk legitimation och vidareutbUdning inom lämpligt områdeerfordras att ha nöjaktigt genomgått av godkänd högreadministrativ UtbUdning. 1 fråga om sjuksköterska utbildad enligt äldre studiegångmed specialutbildning inom visst område eller med särskUt meddelad behörighetanges, att sådan bör jämställas med sjuksköterska, som genomgåttvidareutbildning enligt den nya studieordningen inom samma område. DetsammagäUer enligt cirkuläret barnmorska, även sådan med tvåårig utbildning. Avslutningsvis anges i cirkuläret att legitimeradsjuksköterska utan specialutbUdning (vidareutbUdning) inom visst område som vidtidpunkten för utfärdandet av anvisningarna innehar eller innehaftsjukskötersketjänst inom visst område bör i princip vara behörig för dennaliksom för annan motsvarande sådan tjänst. har i cirkulär ioktober 1970 (MF 1970:94) om anställning i vissa faU på sjukskötersketjänstervid sjukhus medgett att till vikarier på sjukskötersketjänster på sjukhus fårtill anställning under högst under vissa närmare villkor antas iutlandet utbildad sjuksköterska samt till anställning under högst a)medicine kandidat, som genomgått det propedeutiska stadiet av studierna tillläkarexamen, på anestesiavdelning, b) undersköterska, som med god- kända betyg genomgått av efter samrådmed fastställd utbildning, på tjänst vid sjukhem förlångvarigt kropps-sjuka, c) psykiatrisk sjukvårdspersonal, som genomgåttgrundutbildning för skötare, på tjänst vid sjukhem för lättskötta psykisktsjuka och vid psykogeriatrisk avdelning pä sjukhem för långvarigt kroppssjuka. Nämnda personal, med undantag för "nordisk sjuksköterska"får anställas endast om legitimerad sjuksköterska inte går att skaffa ochanställningen tillstyrkts av den för sjukvården ansvarige läkaren. Som förutsättning för anställning på vård- eUeranestesiavdelning anges att tjänstgöringen inte vid något tUlfälle innebärtjänstgöring som ensam ansvarig sjuksköterska. I cirkuläret anges att för anställning änovan nämnts eller som gäller annan personalkategori än den ovan nämnda skallsocialstyrelsens medgivande inhämtas. Behörighetsfrågans fortsatta behandling m. m. ()har bl. a. i en framställning till framfört krav omutfärdande av behörighetsbestämmelser för sjuksköterskor. I skrivelse till medanledning härav har anfört att en skärpning avbehörighetskraven skulle medföra mycket stora praktiska svårigheterför sjukvårdshuvudmännen, I skrivelsen anfördes vidare att förbundskanslietarbetade kontinuerligt med dessa frågor men fann inte anledningatt aktualisera ärendet hos förbundsstyrelsen. har i skrivelse i januari 1973till med anledning av framställningbl. a, anfört att gällande dimensioneringsregler för vidareutbildningens anordnandeinnebar att förutsättningarna för att införa strikta behörighetsregler ienlighet med krav inte var för handen. I skrivelse till i mars 1973påpekade att den vid en tidigare överiäggning medSjuksköterskeföreningen framhållit att med hänsyn till personalsituationenmåste vissa avsteg i kraven tills vidare accepteras och att de i 1970 årscirkulär angivna riktlinjerna var därför att betrakta som rekommendationer.Styrelsen anförde i skrivelsen bl. a. att enligt styrelsens uppfattningpersonalsituationen inom sjuksköterskeområdet fortfarande vållade bekymmer ochatt detta gällde särskilt inom verksamheter, för vilka genomgångenvidareutbUdning som sjuksköterska kan fordras, såsom operationssjukvård,anestesisjukvård, intensivvård, barnsjukvård samt öppen hälso- och sjukvård. framhöll att med hänsyn tUl vad somanförts i skrivelsen och till de synpunkter som framförts avLandstingsförbundet och ansåg attförutsättningar saknades för ändring av tidigare utfärdade råd och anvisningarbeträffande behörighet m. m. för sjuksköterskor (sjukskötare). Avslutningsvis anförde att den emellertidvar beredd att fortsätta diskussionerna om vidareutbUdning av sjuksköterskormed . Överläggningar mellan representanter för socialstyrelsenoch för har därefter ägt rum och i augusti1973. Riksdagsbehandling av frågan om utbildningskapaciteten för vidareutbildningen för sjuksköterskor Från anslag under åttondehuvudtiteln har utgått statsbidrag med senast . för varje klass ochtermin för vidareutbildning av sjuksköterskor. 10, s. 264-267, beräknades under ettföreslaget nytt anslag Bidrag tiU viss vårdyrkesutbUdning medel för 225 terminskurserför vidareutbildningen av sjuksköterskor under /74. Dettainnebar en ökning med tio terminskurser i förhållande till motsvarandemedelsanvisning för /73. hade i sinanslagsframställning föreslagit att medgivande skulle lämnas tUl inrättande av245 terminskurser. I tre motioner framställdes yrkanden som avsåg en ökning avifrågavarande utbildningskapacitet utöver Kungl. I betänkandetUbU 1973: 5 s. 9-12 anförde bl. a. följande. Med anledning av motionsyrkandenabör först påpekas att av medgivet antal terminskurser av olikaanledningar inte har kunnat komma till stånd. För /medel tUl 148 kurser. Efter ansökningar från huvudmännen medgavskolöverstyrelsen att 92 kurser fick anordnas. Motsvarande tal för läsåren1970/71-1972/73 är 175, 210 och 215 respektive 137, 155 och 160. Ej heller detav medgivna antalet elevplatser vid de oUka skolorna hartagits i anspråk. Vad beträffar innevarande läsår kan emellertid en inteoväsentlig förbättring i detta avseende noteras. EnUgt vissa preliminärauppgifter har flertalet elevplatser tagits i anspråk. har riktatskolöverstyrelsens uppmärksamhet pä behovet av vidareutbUdade sjuksköterskor,och vad som även i övrigt framkommit i ärendet bekräftar uppgifterna att detföreligger en uttalad brist på vidareutbildade sjuksköterskor. Utskottet måstebeklaga att det inte varit möjligt att utnyttja hela denutbildningskapacitet för vilken anvisat medel. Utskottet delardepartementschefens uppfattning att det inte nu finns någon anledning att fattabeslut om ändring i de 1968 beslutade riktlinjerna för vidareutbildningensdimensionering. Mot bakgrunden av utnyttjandegraden synes detutskottet inte heller meningsfullt att nu binder medel för ett iförhållande tUl Kungl. Maj:ts förslag ökat antal terminskurser. Utskottet bedömer det som allvarligt att bristen påvidareutbUdade sjuksköterskor tUl en väsentlig del synes bero på att det avolika skäl inte varit möjUgt att nå statsmakternas mål för vidareutbUdningensomfattning. Då man nu kan notera vissa förhållanden som innebär ökadepraktiska möjligheter att anordna av statsmakterna beslutade terminskurser ärdet enligt utskottets mening angeläget att man genom en ökad a. i vad avser intagningen mellanutbildningshuvudmännen uppnår att de befintUga elevplatserna utnyttjas tUlfullo. Vidare bör övervägas vilka åtgärder i övrigt som bör vidtas för att nåfram till sådana organisatoriska förändringar m. m. i vidareutbildningsverksamhetenatt den utbildningskapacitet för vUken anvisar medel blir utnyttjad.Utskottet föreslår att i anledning av förevarande motionsyrkanden somsin mening ger denna uppfattning till känna för Kungl. föreslog attriksdagen skulle avslå motionsyrkandena om ökning av antalet terminskurser förvidareutbildningen samt att beträffande åtgärder för anordnande avvidareutbildningskurser som sin mening skuUe ge Kungl. Maj:t till känna vadutskottet anfört. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Spris utredning om personalstruktur inom hälso- ochsjukvård Ett arbete syftande till attklarlägga personalstrukturen och personalbehovet inom sjukvårdsområdetinleddes i samarbete meUan dåvarande medicinalstyrelsen ochLandstingsförbundet. Utredningsarbetet har följts upp av Spri - i samband medatt Spri inrättades - inom Spris utredning Personalstruktur inomhälso- och sjukvård. För diskussioner angående utredningens uppläggning ochgenomförande tillsatte Spri en referensgrupp med representanter för bl. a.socialstyrelsen, Spri och . Utredningens syfte var att ta fram underlag som kananvändas för stäUningstaganden beträffande dels arbetsuppgifternas fördelningpå yrkesgrupper med olika kompetens, dels utformningen av yrkesutbildningenför dessa grupper. För att beskriva olika verksamhetsgrenar av sjukvården ochanalysera likheter och olikheter mellan dem har gjorts en kartläggning avarbetet på 35 olika typer av arbetsenheter omfattande 60 vård-, mottagnings-och specialavdelningar samt öppen vård utanför sjukhus. All personal utomläkarna har studerats. Kartläggningen har skett genom självdeklaration efterstrukturerad arbetsuppgiftsförteckning. Denna förteckning är uppbyggd på ettsådant sätt att man kan identifiera en arbetsuppgift var den än förekommer. Somkomplement till arbetsredogörelserna har insamlats data om de olikaarbetsenheterna, dvs. om patienter och produktion. Den personal som lämnatarbetsredogörelser har också lämnat uppgifter om yrkeskategori, utbildning m.m. Totalt har 45 olika yrkeskategorier med 80 olika typer av utbildningdeltagit i arbetet på de 60 studerade arbetsenheterna, men fyra grupper -sjukvårdsbiträden, sjuksköterskor, undersköterskor och elever svarar förhälften av det utförda arbetet. Utredningsarbetet har redovisats i en (19/72) Personalstruktur inom hälso- och sjukvård, vari på basis av detinsamlade materialet synpunkter på personalstrukturen inom hälso- och sjukvårdframläggs. Mot bakgrund av att de för olika områden gemensamma tunga arbetsuppgifterna befunnits vara Ukartade och inte särskUtmånga framhålls det som fördelaktigt om de kan utföras av en"baskategori" bland personalen. Fyra alternativ för denna baskategoridiskuteras, nämligen (a) sammanhållen baskategori, (b) sammanhållen baskategorimed vidgat kompetensområde, (c) baskategori differentierad för olika grupper avarbetsenheter samt (d) baskategori differentierad för olika grupper avarbetsuppgifter. Vidare diskuteras "specialkategorier" för följandeområden utöver baskategorin, nämligen radioterapiavdelningar,röntgenavdelningar, hörselvårdsavdelningar, fysiologiska laboratorier, kemiskalaboratorier, operationsavdelningar, anestesiavdelningar, arbetsterapiavdelningar,fysioterapiavdelningar, njurdialysavdelningar, förlossningsavdelningar,mödravårdscentraler och akut psykiatrisk vård samt en gemensam specialkategoriför vård- och mottagningsavdelningar, läkarstationer, distriktsvård ochbarnavårdscentraler. Det förutsätts enligt uppgift från Spri attsocialstyrelsen och skall göra de ytterligarebearbetningar av utredningsmaterialet och göra de överväganden på grundval avdetsamma som kan erfordras. har tUlsatt enkommitté för utarbetande av riktlinjer för läroplaner för utbildning avpersonal för hälso- och sjukvård () med representanter förLandstingsförbundet och . I motionen 1973:904 tas upp frågaom behörighetsbestämmelser för sjuksköterskor (sjukskötare). Enligt sjukvårdskungörelsen (1972:676) gäller för den avsjukvårdshuvudmännen bedrivna slutna och öppna sjukvården att tjänst somsjuksköterska får tillsättas endast med den som har legitimation. Detsammagäller även i fråga om vikarie på sjukskötersketjänst om inte socialstyrelsenmedgett undantag. Undantag av detta slag har medgett 1970 (MF 1970:94). Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande harsocialstyrelsen likaledes utfärdat råd och anvisningar beträffandebehörighet m. m. för sjuksköterskor (sjukskötare) och barnmorskor (1970:4).Däri anges de befattningar inom sjukvården och hälsovården, vilkas innehavare"bör" ha vidareutbildning utöver grundutbildningen, som berättigartill legitimation. påpekar att föreskrifterna beträffandebehörighet tills vidare utfärdas som råd och anvisningar men att omutvecklingen skulle ge vid handen, att ändringar av anvisningarna fordras, t.ex. i form av fastare reglering av vissa behörighetskrav socialstyrelsenkommer att ta erforderliga initiativ. Det förutsätts i dessa råd ochanvisningar att det med hänsyn till personalsituationen kan bli nödvändigt attvissa tjänster inom specialområden får uppehållas på vikariat av legitimeradsjuksköterska, som inte genomgått vederbörlig vidareutbildning. Motionärerna begär att behörighetsbestämmelser försjuksköterskor skall fastställas. De torde därmed avse att en fastare regleringav behörighetskraven skaU komma tiU stånd. 1 motiveringen tUl yrkandet påpekasbl.