bet · FW01NU8 · 1973-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkande nr 1973 NU 1973:8 betänkande i anledning av motion om förstatligandeav bensin- och oljehandeln. 1 motionen 1973:109 av herrHermansson m. fl. (vpk) hemställs att skall i skrivelse tillregeringen uttala sig för ett förstatligande av den privata sektorn av bensin-och oljehandeln samt begära sådana kompletterande utredningar och förslag someventuellt kan vara behövliga. Motionärerna erinrar om attförhållandena inom handeln med olja och bensin i vid flera tillfällenuppmärksammats i riksdagsmotioner och att därvid framförts förslag omförstatligande av denna handel. Enligt motionärerna äger de skäl som åberopatsför ett förstatligande alltjämt giltighet, och nya skäl anses dessutom hatillkommit. Motionärerna hävdar att ett statligt svenskt oljebolag genom sininköpspolitik skulle kunna stödja de ansträngningar som görs av folken i deoljeproducerande länderna att själva få utnyttja sina rikedomar. Samtidigtskulle stora fördelar kunna vinnas för den svenska folkförsörjningen. De storautländska trusternas dominerande inflytande över importen och handeln inomlandet med bensin och oljor skulle brytas, och därigenom skulle grundvalarnaför neutraUtetspolitiken förstärkas. Lägre inköpspriser skulle kunna uppnås,och transportkostnaderna skulle kunna sänkas genom användning av egen transportflottaoch bättre geografisk fördelning av depåerna. Detaljdistributionen skullekunna rationaliseras och förbilligas. Härigenom och genom en avveckling avmonopolprissättningen skulle priserna på olja och bensin kunna sänkas. Föroljehandelns anställda skulle enligt motionärerna ett förstatligande innebäratryggare och bättre levnadsvillkor. har de utlandsägdaoljebolagens taxering till inkomstskatt i uppmärksammats. Bolagensredovisade vinster har i förhållande till omsättningen regelmässigt varit låga.Även detta förhållande bör, framhåller motionärerna, beaktas vid en bedömningav frågan om förstatligande. Vissa uppgifter om oljebranschen I Är 1970 förbrukades petroleumprodukter i . Detta motsvarar av den totalaoljekonsumtionen i världen. Den svenska raffinaderikapaciteten utgjorde ca 40 %av den egna konsumtionen och av den totala kapaciteten ivärlden. Det totala importvärdet utgjorde ca . Bensinensandel av oljemarknaden har sjunkit och utgör drygt entiondel. Eldningsoljans andel utgör . 1 nedanstående tabell redovisasde olika oljebolagens marknadsandelar av den totala försäljningen avoljeprodukter, deras omsättning samt redovisade vinst i . Oljebolagens marknadsandelar, omsättning och redovisadevinst av marknaden faller på en grupp bestående avsex helintegrerade internationella storföretag som har en dominerande stälbiingpä världsmarknaden. De svenskägda storföretagen Oljekonsumenterna (OK) och har en marknadsandel om tillsammans . Deinternationella oljebolagen redovisar i förhållande till sin omsättning mycketsmå eller inga vinster alls i , som de totala koncernvinsternauppgår till betydande belopp. Huvuddelen av vinsterna i oljekoncernerna uppgeskomma från de verksamheter i vilka huvuddelen av kapitalet är investerat, dvs.från råoljeledet, raffinaderiledet och transportfunktionen. Från bolagshåll harframhållits att vinsterna i de internationella oljekoncernerna främst uppkommer förutom där de stora investeringama görs där utförsäljningspriset ligger päen relativt hög nivå. bedömning av konkurrensförhållanden ochprisbildning i i fråga om oljeprodukter (se nedan) utmynnade i omdömetatt de svenska priserna får anses relativt låga. Oljebolagen kan genom sininternprissättning påverka vinsterna i olika led. Ett lägre internpris skulleemellertid inte nödvändigtvis medföra större redovisad vinst i ,eftersom avskrivningsmöjligheterna i åtskilliga av bolagen ännu inte har fulltutnyttjats. De svenska bolagen, i synnerhet OK, redovisar högre vinst om äninte särskilt betydande i förhållande till företagens omslutning. OK:sverksamhet skiljer sig dock delvis frän de andra oljeföretagens, bl. a.därigenom att OK bedriver rederirörelse i egen regi och att bensinstationsförsäljningenär mera integrerad. har i betänkandet(SOU 1970:13) energiförsörjning, energipolitik och organisationredogjort för marknadsstruktur, konkurrensförhållanden, prisbildning, anläggningsstrukturoch kapitalbehov inom energisektorn och presenterat en prognos över energiförsörjningeni . a. föreslås en komplettering av lagstiftningentill skydd för energikonsumenterna mot eventuell monopolprissättning.Betänkandet har remissbehandlats, och fortsatt beredning av ärendet pågår inomindustridepartementet. Utan att avvakta beslut i övriga frågor hardepartementschefen tillkallat en utredning rörande den fortlöpande prognos- ochutredningsverksamheten - energi-prognosutredningen (I 1972:3). Frågan ommyndighetsorganisationen för de energipolitiska uppgifterna hör till deorganisationsfrågor inom industridepartementets verksamhetsområde som avses bliföremål för proposition . har gjort en undersökning varsresultat framlagts i betänkandet (SOU 1966:21) Oljebranschen. Detta betänkandeoch vissa kompletterande uppgifter hgger till grund för energikommitténsredogörelse för handeln med oljeprodukter. har i betänkandet (SOU 1970:24)Rationell bensinhandel redovisat resultatet av en ingående kartläggning av drivmedelsdistributionenbl. a. i vad gäller konkurrensförhällandena. Statens pris- och kartellnämnd hargjort en undersökning av struktur, priser och kontraktsförhållanden vid bensin-och servicestationer och av återförsäl-jarkontrakten i bensinhandeln. Nämndenhar också pä hemställan gjort en utredningangående de utländska oljebolagen i . (1 1972:04; ordförande: f. d.generaldirektör ) har tillkallats av chefen förindustridepartementet för att göra en utredning rörande transport, raffineringoch förädling av olja och naturgas. Arbetet bör enligt direktiven inriktas påen analys av de samhälleliga konsekvenserna av olika utbyggnads-, kapacitets-och lokaliseringsalternativ. Särskilt bör därvid uppmärksammas de miljö- ochsysselsättningseffekter samt de krav på samhällsinvesteringar som följer avolika alternativ. Analyser bör göras av alternativa lokaliseringar såväl vidkusten som i inlandet för raffinaderier och petrokemisk industri. Med hänsyntill den starka inriktningen mot en expansion pä bör en analys av desamhälleliga konsekvenserna, inte minst de miljömässiga, av en sådan utbyggnadtidsmässigt ges företräde. (Fi 1962:37; ordförande:professor ) skall enligt tilläggsdirektiv, meddelade ,genomföra en undersökning av konsekvenserna för svensk ekonomi och ekonomiskpolitik av de internationella företagens växande betydelse. Chefen förindustridepartementet har vidare aviserat att en särskild arbetsgrupp, direktunderställd regeringen, skaU tillsättas för att övervaka de internationella(multinationella) företagen och komma med förslag till åtgärder. beslöt är 1970 på förslagav bevillningsutskottet (BeU 1970:53) att hos Kungl. Maj:t begära utredningangående de multinationella företagens beskattning. Till motivering avförslaget anförde utskottet bl. a. att tillgängliga uppgifter givit vid handenatt en del utländska dotterbolag i , däribland oljebolag, trots enmycket betydande omsättning pä inte uppgivit någon till statliginkomstskatt skattepliktig inkomst i eller blott en obetydlig sådan.Någon utredning av detta slag har ännu ej tillsatts. Chefen förfinansdepartementet har som svar på en enkel fråga (RD 1972:42 s. 9) varför säinte skett meddelat att detta beskattningsproblem undersöksbåde inom och pä gemensam nordisk bas och att med hänsyntill frågans komplicerade natur erfarenheter frän dessa undersökningar bedömtsböra avvaktas innan en speciell svensk utredning tillsätts. behandling av likartade motioner Motioner med förslag omförstatligande av bensin- och oljehandeln har väckts vid ett flertaltillfällen, senast vid 1969 och riksdagar. I bankoutskottetsutlåtanden i ämnet (BaU 1969:18, 1970:63) konstaterades att statsmakternaägnar avsevärt intresse åt energiförsörjningens problem och att de reformer påområdet som bl. a. det ökade behovet av flytande bränslen gör nödvändigaförbereds både genom utredningar och genom mer reguljär planeringsverksamhet istatlig regi. Enligt utskottets uppfattning fanns det därför inte anledning attpåkalla ytterligare utredning som skulle ta sikte på sådana mycket ingripandeåtgärder som motionärerna förordat. De motiv för ett förstatligande avbensin- och oljehandeln som anges i motionen är i huvudsak av två slag. Delsskulle fördelar kunna uppnås för den svenska folkförsörjningen, dels skulle ettstatligt svenskt oljebolag genom sina inköp kunna stödja de ansträngningar somgörs av folken i de oljeproducerande länderna att själva få utnyttja sinarikedomar. De utländska oljebolagen har visserligen en starkställning i , men de är inte allenarådande. De två stora svenskaföretagen i branschen har en marknadsandel om drygt en fjärdedel, och isynnerhet det kooperativa OK expanderar starkt. Ett förstatligande skullesannoUkt inte göra den svenska oljeförsörjningen oberoende av deinternationella oljebolagen. Genom dessa bolags dominans på världsmarknadenskulle ett svenskt statligt oljebolag för sina inköp bli beroende av dessaföretags agerande. Prisnivån för oljeprodukter i är i internationelljämförelse låg. Utskottet anser det vara osannolikt att ett stathgt oljebolagskulle kunna i väsentlig mån sänka prisnivån. Vad gäller motionärernas andraskäl för ett förstatUgande av oljebranschen vill utskottet erinra om attSveriges andel av den totala konsumtionen av oljeprodukter uppgår till . Utskottet bedömerdet därför inte sannolikt att genom ett statligt oljebolags prispolitiki någon avgörande grad skulle kunna påverka situationen för folken i deoljeproducerande länderna. En stark ställning för multinationella företag på densvenska marknaden är dock förenad med betydande problem. Koncentrationsutredningenhar därför erhålht tihäggsdirektiv att närmare analysera konsekvenserna försvensk ekonomi och ekonomisk poUtik av dessa företags verksamhet. Vidare kommeren särskild arbetsgrupp direkt underställd regeringen att tillsättasför att övervaka de muhinationella företagen och komma med förslag tillåtgärder. Frågan om beskattningen av dessa företag undersöks påsåväl nordisk som internationell nivå, varigenom förutsättningarna ökar för attdenna mycket komplicerade fråga skall kunna bringas till en lösning. Ettflertal utredningar pågår på energiförsörjningsområdet och reformer förbereds.Sådana mycket ingripande åtgärder som motionärerna förordar finns det enligtutskottets mening inte anledning till. Åberopande vad här anförtshemställer utskottet att avslår motionen 1973:109. Närvarande: herrar (), Regnéll (m), iGlömminge (c), i (fp), i (s), iByske (c). (), (). (), Wååg (s). Hovhammar (m),i (vpk), i (s), () och (). av i (vpk), somanser att utskottets yttrande och hemställan bort ha följande lydelse: Energisektorn är maktpohtisktbetydelsefull. Den som kontrollerar energiförsörjningen får automatiskt enavgörande kontroll över näringslivet. Med den utveckling på energjomrädet somförestår - och som bl. a. kommer att innebära en ökande knapphet päoljeprodukter -kommer energisektorns maktpolitiska betydelse att ytterligareaccentueras. Det framstår därför för utskottet som högst betänkUgt attSveriges försörjning med petroleumprodukter behärskas av multinationellamono-poUntressen. Utskottet delar den uppfattning som motionärerna framför attbensin- och oljehandeln bör förstatligas. Endast genom en sådan åtgärd kan trygga sin försörjning med petroleumprodukter på andra villkor än de som dikteras av utländskafinansintressen. I motionen betonas att ytterUgare fördelar utöver deförsörjningspolitiska skulle vara att vinna med ett förstatligande avoljebranschen. a. skulle prisnivån kunna sänkas, de anställda kunnaerbjudas tryggare och bättre arbets- och levnadsvillkor och kunna genomett stort statligt oljebolag bidra till bättre förhållanden för folken i deoljeproducerande länderna. Utskottet delar denna uppfattning. Åberopandevad här anförts hemställer utskottet att med bifall till motionen 1973:109 hos Kungl. Majlanhåller om åtgärder för ett förstatligande av bensin-