bet · FW01SkU53 · 1973-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1973 SkU 1973:53 betänkande i anledning av motion angåendesänkning av garantibeskattningen av jordbruksfastighet. I motionen 1973:137 av herrStrindberg m. fl. (m) yrkas, att beslutar sänka repartitionstaletfrån i vad avser jordbruksfastighet samt att åt vederbörandeutskott uppdras att utarbeta erforderlig lagtext. Gällande bestämmelser m. m. Garantibelopp beräknas för allaskattepliktiga fastigheter och utgör av taxeringsvärdet. Garanribeloppetingår i den till inkomstskatt taxerade inkomsten. Dennabeskattningsform är emellertid effektiv endast beträffande fastigheter somlämnat underskott eller lågt överskott. Vid beräkning av inkomst av fastighetenfår ägaren nämligen avdrag av taxeringsvärdet, dock högst med beloppsom motsvarar överskottet. Reglerna om garantibelopp för fastighet härrör ,då den dåvarande fastighetsbeskattningen inarbetades i den kommunala inkomstskatten(prop. 1953:186, BeU 49). sänktes det s. k. repartitionstalet, somdå var 5, till 4. Därvid framhölls bl. a. att det från principiell synpunktinte fanns tillräckliga skäl att behålla denna kommunala beskattningsform, sominte kunde anses fylla kravet på en jämn och rättvis beskattning och som intelängre fyllde sin funktion att utgöra garanti för ett tillräckligt skatteunderlagi kommunerna. Andra skäl bl. a. ekonomiska olägenheter för vissa kommuner talade emellertid mot att avskaffa fastighetsskatten. Reformenbegränsades därför till att undanröja vissa mer påtagliga olägenheter och sänkning av repartitionstalet. 1 samband med 1957 och allmännafastighetstaxeringar sänktes repartitionstalet först till 2,5 och därefter till2 i syfte att eliminera ej önskvärda verkningar av höjda taxeringsvärden. 1 sitt betänkandeFastighetsbeskattningen (SOU 1960:4) konstaterade fastighetssakkunnigaatt ett borttagande av fastighetsbeskattningen skulle ge upphov tillutdebiteringshöjningar av mycket varierande storlek, vilket i sin tur skullemedföra att skillnaden i skattetryck kommunerna emellan kraftigt skärptes samtatt en betydande omfördelning av skattebördan frän juridiska till fysiskapersoner skulle äga rum i 1 1973.6 saml. Med hänsyn bl. a, härtill ansåg desakkunniga sig endast kunna förorda en fortsatt partiell avveckling avfastighetsbeskattningen. Vid sin behandling av prop. 1965:30 med förslag tillsänkning av repartitionstalet frän 2,5 till 2 anförde bevillningsutskottet (BeU1965:24) att de skäl mot att bibehålla nuvarande fastighetsbeskattning, somupprepade gånger framförts i motioner till , i och för sig var värdabeaktande. Utskottet var emellertid inte berett att medverka till attfastighetsbeskattningen avskaffades vare sig helt eller för vissa fastigheter.Även om det kategorimässiga slopande av fastighetsskatten, som föreslagits ivissa motioner, kunde antas komma att innebära endast måttligautdebiteringshöjningar för det stora flertalet kommuner, torde för vissa kommunerav speciell karaktär, om inte särskilda åtgärder vidtogs,utdebiteringshöjningarna kunna bli relativt betydande. Detta skulle föranledaatt det totala skatteunderlaget för kommunerna minskade och attinkomstfördelningen mellan stat och kommun i väsentlig mån rubbades. Motbakgrunden härav borde enligt utskottets mening inte utan tvingande skälgenomföras en åtgärd, som var ägnad att minska det kommunala skatteunderlaget.Utskottet avstyrkte därför motionerna. Ställningstagandet innebar också, attutskottet anslöt sig till uppfattningen att repartitionstalet borde varadetsamma för samtliga grupper av fastigheter. Varje differentiering avrepartitionstalet måste enligt utskottet vara ägnad att kompliceradeklarations- och taxeringsförfarandet. Eftersom redan en sänkning avrepartitionstalet kunde väntas medföra ett skattebortfall för åtskilligakommuner, ansåg utskottet det då inte vara möjligt att gå utöver förslaget ipropositionen. Utskottet kunde därför inte biträda motionsyrkanden om engenerell sänkning av repartitionstalet till 1,5 eller om en sänkning avrepartitionstalet till 1,8 för alla fastigheter utom vattenfallsfastigheter. Frågan om avveckling av fastighetsbeskattningen helt ellerdelvis prövades senast vid riksdag i samband med vissa justeringar avvillabeskattningen och avvisades även då av samma skäl som 1965 (BeU 1970:34). Vidare kan nämnas att på förslag avskatteutskottet (SkU 1972:51) avslagit motionsyrkanden om ändrade regler päbostadsbeskattningens område och om skärpning av fastighetsbeskattningen. Medhänsyn till bostadsskattekommitténs (Fi 1972:08) utredningsuppdrag och då dekommunalekonomiska problem som berörts i en av motionerna uppmärksammats idirektiven för den kommunalekonomiska utredningen (Fi 1971:8) fann utskottetnågon åtgärd inte påkallad med anledning av motionerna. Frågan har också belysts från andra utgångspunkter när detgäller kommunernas kostnader för fritidsbebyggelse. Senast i sitt betänkande1973:25 har skatteutskottet avstyrkt motionsyrkanden på detta område medhänvisning till att erfarenheter inte vunnits av de nya regler omskatteutjämningsbidrag, som föreslagits i prop. 1973:44, och till att frågan omfinansiering av kommunernas kostnader för fritidsbebyggelsen ingår som en del ikommunalekonomiska utredningens (Fi 1971:08) utredningsuppdrag. 1 fastighetstaxeringsutrednings betänkandeFastighetstaxering (SOU 1973:4 s. 396) återfinns följande tabell angåendeslutresultatet av allmänna fastighetstaxering för vissafastighetstyper (vägda tal, taxeringsvärden i 1 000-tal kr). 50 073 4 915 703 52 952 84 744 798 103 025 89 660 501 a) tax.v. b) tax.v. 4) Obebyggda fritidsfastigheter 5) Bebyggda fritidsfastigheter 6) Obebyggdahyres- och affärsfastigheter 7) Bebyggda hyres-och affärsfastigheter a) tax.v. b) tax.v. 351157 33238348 276 791 22490 440 82 433 1000 750 40 187 480653 858 116 54 776 129 623 841 36946 220 42 948 8 585 696 24436 4 955 015 901604 63 361825 648277 41901235 63 467 772 831 34 697 423598 420 700 11479 524 246 315 7013 720 7 862 1073 198 3 733 41193 50 396 81 492 54 429 160 Fastigheter, vilka ejundergått sådan förändring, som utgjort skäl att äsätta nytt värde vid särskildfastighetstaxering. Enligt utredningens uppfattning ärdet befogat att anta att effektiviteten hos garantibeloppen f. n. ligger vidungefär för jordbruksfastigheter, för schablonbeskattade hyreshustillhöriga bostadsföreningar och bostadsaktiebolag och för andrahyreshus, vilket genomsnittligt skulle innebära för kategorierhyreshus, samt för en- och tvåfamiljsfastigheter och förrörelsefastigheter. Dessa antaganden bygger enligt vad utredningen framhållerdelvis på osäkra uppskattningar. Beräkningarna tyder dock pä att garantibeskattningenav jordbruksfastigheter tillför kommunerna ett skatteunderlag av drygt 130milj. Beträffande taxeringsvärdenivån vid allmännafastighetstaxering föreslår utredningen en för de olika grupperna gemensamnivå av av det allmänna prisläget vid ingången av året före taxeringsåret,vilket för jordbruksfastigheter innebär en höjning . Med "repartitionstal"avses det procenttal som ligger till grund för garantibeskattntngen avfastighet vid taxeringen till inkomstskatt. I den förevarandemotionen yrkas att detta tal skall sänkas för jordbruksfastighet frän 2 tiU 1.Till stöd härför åberopas att de allmänna fastighetstaxeringarna inneburitbetydande höjningar av taxeringsvärdena utan motsvarande förbättring avjordbrukets eller skogsbrukets lönsamhet. Eftersom jordbruksföretagen iallmänhet har en oproportionerligt stor del av kapitalet bundet i fastigheter,kan garantiskatten enligt motionärerna i realiteten te sig som enstraffbeskattning av kapital som investeras i jordbruksföretag. De anför vidareatt garantibeskattningen av jordbruksfastigheter pä grund av den kommunala skatteutjämningenär av ringa betydelse för kommunerna. Reglerna om garantibeskattning av fastighet innebär att av fastighetens taxeringsvärde ingår i ägarens till inkomstskatttaxerade inkomst. Eftersom motsvarande belopp får dras av denna beskattning effektiv endast beträffande fastigheter somlämnat underskott eller litet överskott. Som framgår av den tidigareredogörelsen har effektiviteten hos garantibeskattningen beträffandejordbruksfastigheter uppskattats till , vilket motsvarar ettskatteunderlag av ca 130 mUj. Denna effektivitetsgrad motsvarar den somuppskattats för rörelsefastigheter men är avsevärt lägre än för övrigafastigheter. I garantibeskattningens konstruktion ligger att beskattningenav fastighetsinnehav i vissa fall blir högre än vad som är motiverat avfastighetens avkastning. Detta förhällande, som kritiserats sedan lång tidtillbaka med resultat att beskattningen mildrats steg för steg genom generellasänkningar av repartitionstalet, är emellertid inte något speciellt förjordbruksfastigheter. Av vad som anförts framgår tvärtom attgarantibeskattningen har lika stor eller större genomslagskraft i fråga omfastigheter av annat slag. Att mot den bakgrunden utan närmare utredning sänkarepartitionstalet enbart för jordbruksfastigheter måste enligt utskottetsuppfattning te sig orättvist gentemot ägare av fastigheter av annat slag.Härtill kommer att repartitionstalet såsom bevillningsutskottet tidigareframhållit såvitt möjligt bör vara detsamma för samtliga grupper avfastigheter och att en differentiering är ägnad att komplicera deklarations-och taxeringsförfarandet. Utskottet är f. n. inte heller berett att medverka till enomedelbar generell sänkning av repartitionstalet. En sådan åtgärd medför--förutom en omfördelning av beskattningen mellan de skattskyldiga ett avsevärtbortfall av skatteunderlag för vissa kommuner, ett även totalt sett lägreskatteunderlag för kommunerna och en rubbad inkomstfördelning mellan stat ochkommun. Med anledning av vad som anförts i motionen vill utskottet framhållaatt invändningar av detta slag givetvis fortfarande förtjänar beaktande, fastänreglerna om skatteutjämning numera ändrats. Även om utskottet av olika skäl således avstyrker motionärernas yrkande om en omedelbar sänkning av repartitionstalet förjordbruksfastigheter, vill utskottet inte bestrida att garantibeskattningenkan ha fått vissa besvärande verkningar beträffande fastigheter, som genomgåttbetydande värdeökningar efter den senaste justeringen av repartitionstalet är1965. allmänna fastighetstaxering kan givetvis medföra ytterligareskatteskärpningar, vilket accentueras genom fastighetstaxeringsutredningensförslag att höja taxeringsnivån för jordbruksfastigheter från avsaluvärdet, dvs. till samma nivå som tillämpats för övriga fastigheter. Enligtvad utskottet erfarit har emellertid detta redan uppmärksammats inomfinansdepartementet. Utskottet finner att denna fräga f. n. inte påkallar någonåtgärd frän sida. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen. attriksdagen avslår motionen 1973:137. Närvarande: herrar (), i (m),(), (), herrar (). Josefson i Arrie(c), (), i (fp), Carlstein (s), (), * (s),Stadling (s), i (s), i (c) ochSöderström (m). *Ej närvarande vid betänkandets justering. av herrar i (m) och () som dels anfört följande: Den kritik som riktats mot denkommunala garantibeskattningen av fastighet har lett till att denna beskattningavvecklats steg för steg. har emellertid reglerna stått kvaroförändrade trots att taxeringsvärdena särskilt inom vissa områden höjtsavsevärt. De skatteskärpningar detta medfört har på grund avgarantibeskattningens konstruktion drabbat dem som har fastigheter medförhållandevis låg avkastning, vilket medför särskilda problem som givetvisinte kan accepteras. Även om vi således instämmer i syftet med motionen, börframhållas att de angivna problemen givetvis inte begränsas tilljordbruksfastigheter. Enligt vår uppfattning bör frågan om en fortsatt avveckling av garantibeskattningen tas upp i hela sin vidd. Somutskottsmajoriteten anför accentueras nuvarande olägenheter av väntadehöjningar av taxeringsvärdena i samband med allmännafastighetstaxering. Med hänsyn till problemets vikt förordar vi att riksdagenmed anledning av motionen begär skyndsam utredning av frågan, så att undeilagskapas för lagstiftning i ämnet innan situationen ytterligare förvärras." dels ansett att utskottet bort hemställa att med anledning avmotionen 1973:137 hos Kungl. Maj:t hemställer om skyndsam utredning i syfte attslopa eller sänka den kommunala garantibeskattningen av fastighet.