bet · FW01UbU8 · 1973-12-31 00:00:00 — UtbUdningsutskottetsbetänkande nr 1973 UbU 1973:8 Utbildningsutskottetsbetänkande i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag /74 till universiteten m. m. jämte motioner. 1.Vissa gemensamma frågor. Maj:t har i propositionen 1973: 1 bilaga 10() under rubriken frågor (s. 307325)behandlat universitetsfrågor av allmän karaktär. 1973: 175 av m. fl. (fp) varihemställs att beslutar att utbyggnaden av universitetsfilialerna iKarlstad, och skall ske i enlighet med den plan som presenterats iuniversitetskanslersämbetets anslagsframställning för /74, 1973: 300 av () och fröken () vari hemställs att hemställer hos Kungl. Maj:t om snara åtgärderför att förbättra anställningstryggheten för de korttidsanställda lärarna viduniversitet och högskolor, 1973:712 av m. fl. (fp) vari hemställs att 1. anvisar . tilluniversitetskanslersämbetet att användas för en förstärkning av forskarutbildningen, 2. bemyndigar Kungl. Maj:t att vidbehov vidta åtgärder av det slag som vidtogs /73 i syfte attlindra verkningarna för nu förordnade lärare till följd av den minskadestudenttillströmningen, 1973: 714 av i m. fl. (s, c, fp,m) vari hemställs att beslutar att utbyggnaden avuniversitetsfilialerna skall ske i enhghet med den plan som angetts iuniversitetskanslersämbetets petita för /74 i vad avserKarlstad, och , 1973:911 av m. fl. (c) vari hemställs att 1. hemställer att Kungl. Maj:tvidtar särskilda åtgärder för att undvika att plötsliga och kraftigaminskningar av studenttillströmningen och ovillkorligt leder tillnedskärningar av vid institutionerna anställd personal, 2. till Stipendier för främjandeav högre vetenskapliga studier för /74 anvisar ettreservationsanslag av , 1973: 1270 av () vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj:t begär en översyn av forskarnas situation och desskonsekvenser för forskningen, 1973: 1308 av i m. fl. (c,fp, m) vari hemställs att beslutar att utbyggnaden avuniversitetsfilialerna skall ske i enlighet med den plan som angetts iuniversitetskanslersämbetets petita för /74, 1973: 1314 av fröken () och iKarlstad (s) vari hemställs att måtte uttala 1. att utlokalisering avutbildning i kemi, fysik och biologi till universitetsfilialerna skallbibehållas och att denna utbildning skall bestridas från anslaget tilldecentraliserad universitetsutbildning, 2. att universitetsfilialen iKarlstad i första hand tilldelas studiekurser om 40 poäng i kemi, 1973: 1322 av () och () vari hemställs att hos Kungl. 1. att redovisningen av antaletstuderande vid de högre läroanstalterna där så är möjligt sker med uppdelningpå heltids- och deltidsstuderande, 2. att samtliga kostnader för imotionen angivna lokaler fr. o. m. /75 överförs tilldriftkostnadsanslagen för de olika fakulteterna, 1973:1335 av () vari hemställs att 1. beslutar att höja anslagetFörvaltningarna vid universiteten m. m. med 1,2 milj. kr. 2. hos Kungl. Maj:t som sin meninguttalar att de för studievägledning anvisade medlen även skall kunna utnyttjasför anordnande av utbildning om arbetsmarknaden för studievägledare enligtuniversitetskanslersämbetets förslag, 3. hos Kungl. Maj:t anhåller omförslag till inrättande av speciella avnämarkontor vid varje universitet enligtde riktlinjer som anförts i motionen. Den kvantitativa utveckhngen vid universitet ochhögskolor har genomgått en väsenthg förändring . En snabbtillväxt av antalet närvarande studerande präglade 1950- och 1960-talen.Större delen av denna ökning föll på de fria fakulteterna. Efter läsåret1969/70 har tillströmningen av studerande vid de filosofiska fakulteternaavtagit. Minskningen har innevarande läsår varit störst vid de mate- matisk-naturvetenskapligaoch samhällsvetenskapliga fakulteterna. Även intresset för spärrad teknisk ochnaturvetenskaplig utbildning har avtagit märkbart. Det har sålunda inte varitmöjligt att fylla samtliga intagningsplatser. Eftersommatematik utgör basämne för det övervägande antalet studerande inomnaturvetenskaplig utbildning får dåliga studieresultat i detta ämne allvarligakonsekvenser för en stor del av utbildningen inom matematisk-naturvetenskapligfakultet. Med början har i gymnasieskolan mera utrymme givitsför färdighetsträning i matematik, och universitetskanslersämbetet (UKÄ) harförklarat sig ha för avsikt att informera de studerande om att betyget tre iämnet matematik i realiteten är ett nödvändigt förkunskapskrav för den somämnar bedriva studier i detta ämne på universitetsnivå. För att möjliggöra enhögre undervisningsintensitet inom utbildningen i matematik vid de filosofiskafakulteterna föreslås i propositionen 1973: 1 en förstärkning med ca 20 procentav utbildningsresurserna i matematik. Utskottet tillstyrker detta förslag.Medel för ändamålet är beräknat under fakultetsanslaget. Denav riksdag beslutade uppbyggnaden av universitetsfilialerna iKarlstad, och har planenligt fortskridit så långt att utbildninginom de flesta centrala ämnesområden inom humanistisk och samhällsvetenskapligfakultet kommit till stånd. Vad beträffar ämnesområden inommatematisk-naturvetenskaplig fakultet förekommer utbildning i matematik,matematisk statistik och informationsbehandling samt i studiekurser om40 poäng i fysik. Kungl.Maj:t föreslår med tillstyrkan av ett av UKÄ framlagt förslag att denutbildning i studiekurser om 40 poäng i kemi, som anordnas iÖrebro i form av decentraliserad universitetsutbildning, nästa budgetår skallinordnas i universitetsfilialens utbildningsprogram. Utskottet tillstyrkerdetta förslag. UKÄ:si dess petita för /74 redovisade utbyggnadsprogram förutbildning i laborativa naturvetenskapliga ämnesområden på filialorterna upptarförutom kemi i förslag om biologi där fr. o. m. 1975/76 samt utbildningi studiekurser om 40 poäng i fysik och i kemi fr. o. m. /74 iKarlstad och i samt i biologi fr. o. m. samma budgetår i och fr.o. m. /76 i . Föredragande statsrådet har inte biträttUKÄ:s förslag. Imotionerna 1973: 175, 1973: 714 och 1973: 1308 hemställs att riksdagenbeslutar att utbyggnaden av universitetsfilialerna i , och Örebroskall ske i enlighet med UKÄ:s förslag. I motionen 1973:1314 yrkas attriksdagen fattar beslut om att studiekurser om 40 poäng i biolog), fysik ochkemi skall vara anordnade i form av decentraliserad universitetsutbildning. Med anledning av motionsyrkandena får utskottet anföraföljande. Universitetsfilialernas nuvarande utbildningsprogramstimulerar i huvudsak tillströmningen till humanistisk ochsamhällsvetenskaplig utbildning, vilket motverkar statsmakternas ochutbildningsmyndigheternas strävanden att nå en bättre balans i rekryteringentill olika eftergymnasiala utbildningslinjer. Detta jämte önskemålet att destuderande skall kunna fullfölja sin utbildning på respektive ort talar för atten fortsatt utbyggnad av universitetsfilialerna koncentreras tillnaturvetenskapliga ämnesområden. UKÄ har i sin anslagsframställning även i övrigt fäst storvikt vid åtgärder som syftar till att öka de matematisk-naturvetenskapliga studiernasattraktionskraft, bl. a. i form av förslag om fortsatt differentiering avdenna utbildning. Utskottet erinrar om att dessa strävanden att vidgautbildningsutbudet helt står i överensstämmelse med gjordauttalande. Vid behandlingen av vissa motioner rörande studieordninguttalade (UbU 1972: 30) att ansträngningarna att finna nyautbildningskombinationer och yrkesinriktade studiekurser borde kunnaintensifieras. Utskottet vill betona vikten av att man även vid den fortsattautbyggnaden av universitetsfilialerna särskilt beaktar behovet av nyayrkesinriktade studiekurser, kombinationsutbildningar och tekniskt inriktadestudiekurser. Förslag avseende den eftergymnasiala utbildningensdimensionering, lokalisering och organisation kommer att avlämnas av1968 års utbildningsutredning (). Förslaget torde innebära att ökad viktläggs vid en spridning av utbildningsmöjligheterna. Med hänsyn till det väntadeförslaget från U 68 och till att ett betydande antal utbildningsplatser i nuifrågavarande ämnen står tomma innevarande läsår och då på flera orter antaletnybörjare i matematik vid universiteten enligt propositionen 1973: 1 är så lågtatt outnyttjade platser bl. a. i fysik kan förutses även nästa läsår bör enligtutskottets mening beslut inte nu fattas om fortsatt utbyggnad avuniversitetsfilialerna, varför utskottet avstyrker bifall till yrkandena imotionerna 1973: 175, 1973: 714 och 1973: 1308. Utskottet är ej heller berettbiträda yrkandena i motionen 1973: 1314. Hemställan i fråga om medelsanvisninggör utskottet i det följande under punkterna 8 respektive 11. I propositionen 1972: 1 (bilagan 10, s. 289) beräknadeskostnaderna inom ramen för universitetsautomatiken för den grundläggandeutbildningen vid de filosofiska fakulteterna innevarande budgetår komma attuppgå till ca 138 milj. kr. De verkliga kostnaderna beräknas i propositionen1973: 1 till mellan 110 och 115 milj. kr. Anledningen härtill är att antaletnärvarande studerande blivit lägre än man tidigare räknat med, vilket i sin turfört med sig minskat behov av extra lärare, assistenter och amanuenser. Förändringarnainnevarande läsår av studerandeantalet vid de filo- sofiskafakulteterna medförde att förordnandena för ett antal lärare, amanuenser ochassistenter inte kunde förlängas efter . Efter framställningfrån bl. a. UKÄ och medgav Kungl. Maj:t genom beslutden att UKÄ, i syfte att bereda ca 150 lärare m. fl. fortsattförordnande under en övergångstid, tilldelade ytterligare lärarkrafter. De pådetta sätt förordnade lärarna m. fl. skulle engageras i bl. a.utvecklingsarbete och försöksverksamhet. Vidare medgav Kungl. Maj:t att högst200 extra stipendier för forskarutbildning utgick tills vidare /73. Vid behandlingen av frågor om utgifter på tillägsstat riksstaten för /73 redovisades dessa åtgärder förriksdagen (prop. 1972: 130, UbU 1972:51, rskr 1972:316). Förnästa budgetår beräknas kostnaderna för universitetsautomatiken till ca 107milj. Beräkningen är baserad på ett antal närvarande studerande av ca 71000. Med hänsyn till den osäkerhet som råder beträffande utvecklingen avantalet närvarande studerande utgår föredragande statsrådet från att UKÄ ävennästa budgetår iakttar stor återhållsamhet vid tilldelningen av lärarkrafterintill dess det verkliga antalet närvarande studerande kan beräknas. Konsekvensernaav att underlaget för ett stort antal tjänster försvinner som en följd av detminskade studerandeantalet behandlas i motionen 1973: 911. Motionärerna, somerinrar om att många vid sidan av arbetet med undervisning och administrationockså bedriver forskning, hemställer om åtgärder som förhindrar att plötsligaoch kraftiga minskningar av studenttillströmningen och ovillkorligtleder till nedskärningar av vid institutionerna anställd personal. I motionen1973: 712 hemställs att skall bemyndiga Kungl. Maj:t att vidtagaåtgärder av samma slag som . Såsomframgår av propositionen 1973: 1 har UKÄ lämnat ett förslagtill nytt system för tilldelning av lärarkrafter vid de filosofiskafakulteterna. Förslaget innebär dels en teknisk omarbetning av det nuvarandesystemet syftande bl. a. till administrativ förenkling, dels att ett system sommotverkar kraftiga svängningar i tilldelningens storlek införs. Maj:tsbeslut i ärendet ansluter sig i väsentliga delar till UKÄ:s förslag. Medanledning av de ifrågavarande yrkandena i motionerna 1973: 712 och 1973:911vill utskottet framhålla att de särskilda åtgärderna motiverades främstav att omsvängningen från uppgång till nedgång i lärarbehovet vid universitetenkom oväntat och av olika samverkande skäl slog särskilt hårt i skiftet mellanbudgetåren 1971/72 och 1972/73. Det nya systemet för tilldelning avlärarresurser syftar, som nämndes, till en ökad stabilitet, mensjälvfallet kan det vara motiverat att Kungl. Maj:t har möjlighet att isärskilda fall genom speciella åtgärder dämpa verkningarna av ett väsentligtminskat studerandeantal. Utskottetär emellertid inte berett att genom exempel på åtgärder eller eljest begränsaKungl. Utskottet föreslår att som sin meningger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet sålunda anfört i anledning avmotionerna 1973: 712 och 1973: 911. Denu behandlade frågorna om tilldelning av medel för lärarkrafter har närasamband med de motionsvis framförda förslagen om ökade resurser förforskarutbildning och om ökad anställningstrygghet. 1969års forskarutbildningsreform syftade till en väsentlig förkortning avutbildningstiden och angav riktlinjer för en mer systematiserad ocheffektiviserad utbildningsorganisation. I fråga om rätten till utbildninginnebar reformen att givna resurser skulle utgöradimensioneringsgrunden. Somett led i genomförandet av forskarutbildningsreformen förstärktes förra åretresurserna för forskarutbildningen vid de filosofiska fakulteterna med ca 5milj. genom att i princip samtliga tjänster som bl.a. professor, docent ochforskarassistent beräkningstekniskt fördes till forskarutbildningen. Isin anslagsframställning för nästa budgetår har UKÄ redovisat ett redan i fjolaviserat normsystem avseende de filosofiska fakulteterna, vilket innehåller enuppskattning av behovet av lärarkrafter inom ett ämnesområde i relation tillantalet studerande inom forskarutbildningen. Föredragande statsrådet framhålleratt han utan att därmed ta ställning till det sakliga innehållet inormsystemet delar UKÄ:s uppfattning att ett normsystem av det redovisadeslaget kan vara av värde som hjälpmedel vid universitetsmyndigheternaspetitaarbete och vid fördelning av anvisade medel. framhålls att maninte kan räkna med att det skall vara möjligt att låta enbart tillströmningenav studerande bestämma omfattningen av de resurser som skall ställas till förfogandeför forskarutbildningen, varför man bör anpassa nyintagningen tillforskarutbildningen så att antalet studerande bringas i rimlig proportion tillde tillgängliga resurserna. Förutomför ett antal nya professurer och biträdande professurer beräknas ipropositionen 1973: 1 bilaga 10 medel för ytterligare sex tjänster somforskarassistent, för förstärkning av kursanslagen till forskarutbildning samtför ytterligare 70 stipendier för forskarutbildning (doktorandstipendier). Imotionen 1973: 712 anförs att den föreslagna ökningen av antaletdoktorandstipendier givetvis inte kan undanröja att den drastiska nedskärningenav antalet lärartjänster för den grundläggande utbildningen kommer att medförastigande akademikerarbetslöshet. Motionärerna anser därför att man bör ta tillvara möjligheterna att i samband med minskningen av undervisningsbehovet förgrundutbildningen och därmed medelsbehovet för denna undervisning förstärkaresurserna för forskarutbildningen. I första hand anser motionärerna enförstärkning av handledarresurserna angelägen och föreslår attkursanslagen till forskarutbildning räknas upp med 2 milj. kr. Somframgår av det anförda har i propositionen 1973: 1 beräknats medel förytterligare 70 doktorandstipendier. Mot bakgrund av behovet av utbyggnad ochkonsolidering av forskarutbildningen samt med hänsyn till de minskademöjligheterna för doktorander att erhålla assistent- eller amanuenstjänstföreslås i motionen 1973:911 att medel anvisas till 150 stipendier utöver vadKungl. Maj:t föreslagit, dvs. totalt 220 nya stipendier. Utskottethar i det föregående redovisat sitt ställningstagande till motionsyrkanden somavser vissa särskilda åtgärder från statsmakternas sida för att underlättasituationen för extra lärare, amanuenser och assistenter vid kraftig minskningav studerandeantalet. Vad beträffar de nu ifrågavarande motionsyrkandena delarutskottet motionärernas uppfattning att ytterligare upprustningar är önskvärda.Med hänsyn till budgetläget har utskottet emellertid ansett sig böra accepteraden av Kungl. Maj:t föreslagna mera begränsade förstärkningen av kursanslagenoch medelsanvisningen till doktorandstipendier, varför utskottet avstyrkerifrågavarande yrkanden i motionerna 1973:712 och 1973: 911. Hemställan ianledning av dessa yrkanden gör utskottet i det följande under punkten 16. Genombeslutet om en reformerad forskarutbildning skapades en fyraårigforskarutbildning som avslutas med doktorsexamen. Beträffande forskarkarriärenbeslöts endast vissa jämkningar inom ett i huvudsak oförändrat tjänstesystem.Beslut fattades om avveckling av tjänstetypen forskardocent och om utvidgadmöjlighet till förlängning av docentförordnande. förutsatte attfrågan om forskarkarriärens utformning skulle bli föremål för fortsattaöverväganden allteftersom erfarenhet vanns av det nya systemet. Utskottet ansersig inte på i motionen 1973: 1270 anförda skäl böra föreslå atthemställa om den i motionen begärda översynen, varför utskottet avstyrkeryrkandet härom. Fråganom anställningstryggheten för icke-ordinarie lärare, amanuenser ochassistenter tas upp till behandling i motionen 1973: 300. Motionärernaframhåller att de nuvarande anställningsförhållandena för dessa kategorierskapar ekonomisk otrygghet, försvårar planeringen av de vidare studierna ochkomplicerar valet mellan fortsatt utbildning och yrkesarbete utanföruniversitet och högskolor. Det är enligt motionärernas mening angeläget att detäven finns ett betydande antal extra tjänster som rekryterings- ochutbildningstjänster, men det bör vara möjligt att öka anställningstrygghetengenom längre förordnandetider. Islutet av tillkallade Kungl. Maj:t en arbetsgrupp som fått i uppdragatt företaga en kartläggning av anställningsförhållandena för icke-ordinarielärare, assistenter och amanuenser inom universitets- och högskoleområdet,särskilt i vad avser anställningstryggheten. Utskottet har inhämtat attarbetsgruppen beräknar avsluta sitt arbete . Vidare börerinras om att utredningen rörande ökad anställningstrygghet och vidgadbehörighet för arbetsdomstolen i sitt avlämnade betänkande Trygghet ianställningen (SOU 1973: 7) förklarat sig ha för avsikt att senare i årpresentera förslag om följdändringar i den offentligatjänstemannalagstiftningen. Det reviderade systemetför tilldelning av medel för lärarkrafter för den grundläggande utbildningenvid de filosofiska fakulteterna innebär en i viss mån ökad anställningstrygghetför i motionen behandlade lärarkategorier. Med hänsyn härtill och då utskottetförutsätter att Kungl. Maj:t utan åtgärd från sida kommer att sedan ovannämnda utredningsuppdrag redovisats ytterligare överväga frågan omanställningstryggheten för innehavare av ifrågavarande statliga tjänster viduniversitet och högskolor, anser utskottet att yrkandet i motionen 1973: 300inte bör föranleda någon vidare åtgärd. I sina förslag tillanslagsäskanden för /73 redogjorde UKÄ för de mål och principersom bör gälla för studievägledningen inom universitets- och högskolesektorn.Det övergripande målet angavs därvid vara att ge de studerande underlag förstudievalet med beaktande av såväl deras förutsättningar och intressen somarbetsmarknadsutvecklingen samt att bistå dem vid studiernas uppläggning ochgenomförande. UKÄ redovisade också ett treårsprogram för utbyggnad avstudievägledningen vid universitet och högskolor, innebärande en förstärkningmed 2,7 milj. kr. I betänkandet 1972:30, vilket godkändes avriksdagen, framhöll utbildningsutskottet att den fortsatta utbyggnaden bordeske i huvudsaklig överensstämmelse med . Med hänsyn till att planenär grundad på ett väsentligt högre antal närvarande studerande än vad som nuförutses för nästa budgetår har Kungl. Maj:t begränsat uppräkningen till 2milj. Utskottetdelar uppfattningen att en lägre ökningstakt är motiverad med hänsyn tillutvecklingen av studerandeantalet. På grund härav tillstyrker utskottet Kungl.Maj:ts förslag om medelsanvisning till studievägledning och avstyrker såledesmotionen 1973: 1335 i denna del. Hemställan i anledning av detta yrkande görutskottet i det följande under punkten 14. nyssnämnda motionen yrkas också att som sin mening skall geKungl. till känna att de för studievägledning anvisade medlen även skallkunna utnyttjas för anordnande av utbildning om arbetsmarknaden förstudievägledare enligt ett av UKÄ framlagt förslag. Utskottetanser i likhet med föredragande statsrådet att yrkesvägledning ställer heltandra krav på sina utövare än den ämnesinriktade studievägledningenoch är för sin del inte berett medverka till att medelsanvisningen budgetåret1973/74 till sistnämnda ändamål belastas med kostnader för detta nya ändamål.Utskottet avstyrker sålunda ifrågavarande motionsyrkande. Ettyrkande som syftar till att uppnå ökad kontakt mellan avnämarna ochuniversiteten har förts fram i motionen 1973: 1335. I motionen föreslås att vidvarje universitet skall inrättas ett avnämarkontor med representanter förnäringsliv och förvaltning. Enligt motionärens mening skulle vid dessa kontordels rådgivning om olika studiekursers användbarhet på arbetsmarknaden kunnaförmedlas, dels insatser göras för att i större utsträckning knytarepresentanter för avnämarna till seminarier, t. ex. som lärare i olikastudiekurser. Slutligen skulle personalen vid avnämarkontoren kunna stå idirekt kontakt med olika utbildningslinjer för att lägga sina synpunkter påundervisningens utformning och organisation samt underlätta rekryteringen tilloch anskaffandet av praktikplatser. Utskottetär ense med motionären om vikten av att information om utbudet avlångtidsutbildad arbetskraft når ut till arbetsgivare i såväl enskild somstatlig och verksamhet. UKÄ har i sin anslagsframställning pekat bl.a. på behovet av ytterligare medel för information till arbetsmarknaden.Utskottet har tidigare i sitt betänkande UbU 1973: 7 föreslagit attbiträda Kungl. Maj:ts förslag om ökning av medlen till informationsändamål inomuniversitetsområdet. Vidare bör erinras om de förslag om en mycket betydandeutbyggnad av arbetsförmedlingarnas resurser som förelagts årets riksdag.Därtill kommer att spörsmålet om lämphga praktiska former förvidareutvecklingen av universitetsutbildningens lokala och regionalaarbetsmarknadsanknytning hör till de frågor som U 68 inom ramen för sittutredningsarbete haft att pröva vid sina överväganden beträffande såvälhögskolans studieorganisation som dess lokala institutionella organisation.Med det anförda avstyrker utskottet det ifrågavarande yrkandet om avnämarkontor. Ifråga om fakulteternas driftkostnadsanslag kan noteras att Kungl. Maj:t vidberäkningen av dessa enligt vad som framgår av propositionen 1973: 1 beaktatvad utskottet anförde i sitt betänkande UbU 1972: 4 beträffande dessa anslag. Frånoch med innevarande budgetår bestrids från dessa anslag också kostnaderna försjukvård, reseersättningar, telegram och telefon, renhållning och städning vidläroanstalterna samt utgifter för arbetare vid de iUppsala och . I sin anslagsframställning anmäler UKÄ att ämbetsverketöverväger att i förslag till anslagsäskanden för /75 föreslåatt också samtliga kostnader för lokalhållning skall överföras till driftkostnadsanslagen.Det synes utskottet mindre lämpligt att nu fattar ett beslut somföre- griperUKÄ:s förslag som således kan förväntas och Kungl. av detta, varför utskottet avstyrker motionen 1973: 1322 i denna del. Medanledning av vad föredragande statsrådet anfört härom vill utskottet framhållaatt utskottet för sin del inte har något att erinra mot att resurser somanvisats under avlöningsanslag och som bestäms av personalstater eller avmaximerade anslagsposter får användas för att bestrida kostnader som eljestbelastar driftkostnadsanslag eller anslag till datamaskintid. Enredovisning i statsverkspropositionen av antalet närvarande studerande påheltidsstuderande respektive deltidsstuderande framförs som önskemål i motionen1973: 1322. Motionärerna framhåller att den ökade satsningen på återkommandeutbildning och de förbättrade möjligheterna att komma i åtnjutande avstudiemedel väsentligt ökat antalet deltidsstuderande. Kännedom omheltidsstuderande och deltidsstuderande har enligt motionärerna en avgörandebetydelse för bedömning av lokalbehov och övriga resurser. Idet nuvarande registreringssystemet anmäler den studerande endast om han harför avsikt att studera på heltid eller deltid. Någon efterföljande redovisningav de faktiska studieförhållandena görs alltså inte .