bet · FW01LU20 · 1973-12-31 00:00:00 — Fyrakommittémedlemmar, som kan räknas tUl kommitténs radikalare falang, betecknarkommitténs förslag som ett framsteg, men påpekar att majoritetenhuvudsakligen nöjt sig med att upphäva föråldrade stadganden, som ostridigtkan påvisas vara obrakbara, men att kommittén inte vågat sig på nya alternativoch förslag tUl lösning av de centrala och svåra problem som förekommer inomoch utanför äktenskapet. Kommittén har enligt reservanterna sålunda inte ägnattillräcklig uppmärksamhet åt frågan om tryggandet av barnens utkomst,bostadsproblemet, relationerna mellan barn och föräldrar och söndringen pågrund av utkomstsvårigheter. Utanför reformen har dessutom helt och hålletlämnats andra former av familjebildning än äktenskapet. Reservanterna anseratt samhäUet borde förhålla sig neutralt till familje- LU 1973: 20 150 bildningenoch inte ge endast en av dess former en favoriserad ställning. Nedanåterges kommitténs motiveringar och förslag till sina huvuddelar ikoncentrerad form. En komparativrättslig granskning visar atttrolovningen allmänt har förlorat sin betydelse som rättsligt institut.Kommittén föreslår därför att i den nya lagstiftningen inte mera intasstadganden om trolovning. Trots detta skulle trolovningen kunna bibehållassåsom ett av sed reglerat socialt institut. Det nuvarande lysningsförfarandét slopas ochersätts med en prövning av äktenskapshindren. Prövningen övertas av de lokalabefolkningsre-gistermyndighcterna. Offentligt kungörande av äktenskapsavsiktenär inte mera nödvändig. Äktenskapet är enligt kommittén i första hand ettsamhälleligt institut. Därför är det naturligt att ingående av äktenskap skerunder medverkan av civil myndighet. Det nuvarande på valfrihet grundade systemetkan, framhåller kommittén, påvisas vara förknippat med olägenheter, vilka kanundvikas genom att stadga att civil vigsel är den enda formen för ingående aväktenskap. Den i äktenskapslagen för trossamfund medgivna rätten att uppställatilläggsförutsättningar och begränsningar för ingående av äktenskap, vilka denvärldsliga lagstiftningen inte känner till, har, påpekas det, gett dessasamfund makten att bestämma förutsättningarna för ingående av äktenskap,vilken dock uteslutande borde tillkomma samhällets lagstiftande organ. Denkyrkliga vigseln kan därtill kränka vigselförrättarens samvetsfrihet såsom detvisat sig i fråga om vigandet av frånskilda. Vigselnsform och vigselmyndigheternas förfarande skulle mot denna bakgrund regleras ienlighet med följande principer: Äktenskapetbör ingås inför m5'ndigheterna. De som ämnar ingå äktenskap bör om sig självauppge nödiga personuppgifter åt myndigheten, som konstaterar deras identitetoch rätt att sinsemellan ingå äktenskap. De som ämnar ingå äktenskap bör ivärderas närvaro inför myndigheten avge överensstämmande vUjeförklaringar, somavser ingående av äktenskap. Avtalet om ingående av äktenskap bör görasskriftligt t. ex. på av myndigheten ifyllt formulär, vilket sakägarna såsomavtalsparter undertecknar och som vigselmyndigheten med sin namnskrift bekräftar.De som så önskar bör beredas tillfälle att ingå äktenskap även som en solennförrättning. Såsom minimiålder för ingående aväktenskap fastställs för såväl män som kvinnor . En sådan reglering skullemedverka till att förverkliga de målsättningar, som bör anses godtagbara vidregleringen av såväl äktenskapsåldern som den allmänna myndighetsåldern.Samtidigt tUlfredsställs bättre än kraven på såväl nordisk sominternationell enhetlighet. Vid övervägningen av möjlighetenför personer, som är , att undantagsvis ingå äktenskap borde,framhåller kommittén, dispenssystemet centralt ses som ett förfarande, varsändamål är att utreda huruvida de, som ämnar ingå äktenskap, i verklighetenförmår bilda en självständig och fungerande familjeenhet. Som beslutande myndighethärvidlag föreslår kommittén t. ex. social- och hälsovårdsministeriet, som vidavgörandet alltid bör höra socialnämnden i sökandens hemkommun. Därtill böräven minderårigs förmyndare alltid beredas tillfälle att uttala sinuppfattning om det tillärnadé äktenskapet. Som minimiåldersgräns idispenssystemet föreslår kommittén t. ex. den i sexualbrottslagstiftningenstadgade basåldern eller . Kommittén anser vidare att föräldrarnas samtycke intelängre skall gälla såsom förutsättning för att minderårig, som uppnått stadgadäktenskapsålder 18 är, skall få ingå äktenskap. Enligt kommitténs uppfattningkan nödvändigheten av föräldrarnas samtycke inte i tillräcklig mån motiverasgenom att vädja till äktenskapets ekonomiska verkningar eller behovet attskydda den minderårigas förmögenhet. Föräldrarnas deltagande i fattandet aväktenskapsbeslut kan, framhåller kommittén, inte heller grundas därpå att enperson som uppnått stadgad äktenskapsålder inte förmår i tillräckligutsträckning bedöma det förestående äktenskapets verkningar. Det kan härtillytterligare tilläggas att ett förslag om sänkning av myndighetsåldern till 18år eller densamma som den föreslagna äktenskapsåldern kommer att föreläggasriksdagen . Stadgandena om äktenskapshindrenföreslås bli uppluckrade. I enlighet med vad som föreslagits i skullehalvsyskons släktskapsförhållande stadgas som ett äktenskapshinder från vilketdet skulle vara möjligt att bevilja undantag. Förbudet att ingå äktenskapmellan personer, av vilka den ena är den andras brors eller systers avkomling,föreslås bli slopat. Som äktenskapshihder skulle inte heller mera betraktassvågerförhållande eller adoptivbarnsförhåUande. Sinnessjukdom eller oli-gofeniskulle utgöra äktenskapshinder i de fall då personen på denna grund är ställdunder förmynderskap. Omyndigförklarade personer skulle dock ges möjlighet attfå myndighets tillstånd tiU ingående av äktenskap. LU 1973: 20 152 Vid reformeringen av äktenskapets upplösning börenligt kommitténs uppfattning utgångspunkten vara. äktenskapets karaktär av enpå inbördes hängivenhet baserad friviUig samlivsform mellan två jämbördigamänniskor. Utgående härifrån bör samhället inte ställa hinder för äktenskapetsupplösande om det inte längre uppfyUer sin uppgift. Orsaken till att makekommit tUl slutsatsen att han eller hon vUl upplösa äktenskapet skuUe intemera ha någon betydelse. Utredandet av skulden eller söndringen inför domstolskulle därför inte heller vara av nöden. Som grund för äktenskapsskillnadsdcmskulle alltså förslå enbart makes i sitt käromål framförda krav på äktenskapetsupplösning. Ommakarna är eniga om äktenskapsskUlnad skulle domstolen på deras ansökanförklara äktenskapet upplöst. Makama bör dock båda anmäla sin vilja infördomstolen personligen ifall inte domstolen av synnerliga skäl anser attpersonligt hörande inte behövs. Omemellertid den andra maken motsätter sig äktenskapsskiUnad eller om makarna harminderåriga barn är det för att trygga deras rättmätiga intresse nödvändigtatt riservera en särskild betänketid kommittén föreslår undervilkas förlopp makarna ännu har möjlighet att underhandla om tilläktenskapsskillnaden anslutna frågor samt om ordnandet av barnens vård ochunderhåll. I det fall att makarna överenskommit om sina icke fylldabarns underhåU och vård på ett tillfredsstäUande sätt, skulle betänketid dockinte erfordras. Betänketid skulle inte heller komma i fråga då makarna pågrund av söndringen bott åtskilt under det närmast gångna året. Underbetänketiden skulle makarna inte vara tvungna att bo åtskilt. Hemskillnadsinstitutetskulle på grund av regleringen med betänketid bli onödigt. Då en av äktenskapslagstiftningsreformens centralamålsättningar är förverkligandet av makars likvärdighet och principen omekonomisk självständighet står enligt kommittén en efter äktenskapetsupplösning fortgående underhållsskyldighet gentemot den andra maken inte i samklangmed denna målsättning. Slutsatsen härav är att ifall skild make inte självförmår förtjäna sitt uppehälle så faller det primära ansvaret för utkomstensordnande på samhället och inte på maken såsom enUgt gällande lagstiftning ärfallet. Kommittén uppställer härvid som primärt mål en komplettering, av detallmänna skyddet vid arbetslöshet och arbetsoförmåga sålunda att skild make,som är i behov av underhåll, 3kall ha möjlighet att anhålla om ett tillräckligtstöd enligt huvudregeln ur dessa system. Intill dess detta mål kan nås är detdock enligt kommittén inte motiverat att upphäva :makarnas inbördesunderhåUsplikt. Det privaträttsliga underhållet skulle dock komma i fråga försti andra LU 1973: 20 153 som ett tilläggsskydd samt i begränsad omfattning endast somövergångsskydd. Kommittén föreslårutgående härifrån följande regleringar: Utkomsten för sådan person, som efteräktenskapsskillnaden på grand av arbetslöshet eller arbetsoförmåga inte kanlivnära sig själv, skulle i första hand ordnas inom ramen för det allmännasocialskyddet. Närmast skulle då komma i fråga en komplettering av de försjukdom, arbetsoförmåga och arbetslöshet stadgade ersättningssystemen. De nuvarandeskolnings- och studiestödssystemen skulle utsträckas tUl att omfatta ävenpersoner, som på grund av äktenskapsskillnad är i behov av utbildning. Denprivaträttsliga underhållsskyldigheten skulle komma i fråga endast som ettlilläggsskydd. Enligt, huvudregeln skulle detta be-gräntsas till ettövergångsskydd för högst . Långtidsskydd skulle kunna ges endast iundantagsfall. Eftersom skuldfrågan inte längre skulle behandlas iäktenskapsskillnadsprocessen skulle den inte heller längre inverka påunderhållsskyldigheten. Den av kommittén föreslagna huvudprincipen förmakars egendomsordning är att den bör granda sig på särförmögenhet. Varderamaken skulle m.a.o, bestämma över den egendom, som make förvärvat eller påannat sätt erhållit såväl före som under äktenskapet. Utgåendehärifrån föreslår kommittén följande regler för delningen av egendomen, näräktenskapet upplöses genom äktenskapsskillnad: Denegendom, som makarna förvärvat under äktenskapet skiftas enligt huvudregelnjämnt mellan makarna. Denegendom, som tillhör make vid äktenskapets ingående, kvarstår i makens ägoockså efter äktenskapsskillnaden. Make skulle också behålla den egendom somhan under äktenskapet erhållit som arv, gåva eller på grund av testamente. Fråndessa regler skulle man dock kunna avvika på basen av behovsprövning. Främstskulle sådan behovsprövning krävas för att trygga den i socialt hänseende isvagare ställning befintliga makens samt de minderåriga barnens skydd. Åtmakama bör lämnas möjlighet att i äktenskapsförord förordna att underäktenskapet anskaffad egendom inie skall skiftas då äktenskapet upplöses.Makarna bör också såsom är fallet ha rätt att avtala omegendomens fördelning med tanke på äktenskapsskillnad efter det attäktenskapets upplösning blivit uppenbar. Avtalet skulle även på samma sätt somför närvarande är fallet kunna jämkas tUl skälighet. Kommittébetänkandet har remitterats förutlåtande tUl olika instanser och organisationer varefter kommittén fortsättersitt arbete och utarbetar ett lagförslag i saken. LU1973: 20 154 Propositionenshuvudsakliga innehåll.............................. ....... 2 Lagförslagen ................................................................. ....... 4 Motionsyrkandena............................................................ ..... 38 Motiveringtill förslagen.................................................... ..... 44 Allmännasynpunkter......................................................... ... 44 Motionen1973: 1789 (m)................................................. ..... 52 Motionen1973: 1791 (c) ............................................... 54 Motionen1973: 1793 (vpk) ............................................. ..... 57 Ifrågasattdiskriminering av äktenskapet......................... 59 uttalanden om dennordiska äktenskapslagstift ningen .......................................................................... 64 Konventionen angående samtycketill, minimiålder för samt regist rering av äktenskap...................................................... .... 66 Utskottetsyttrande.......................................................... .... 67 Inledning ........................................................................ .... 67 Fråga omavslag på propositionen................................... .... 69 Allmännasynpunkter........................................................ .... 72 Ingåendeav äktenskap................................................... .... 78 Aktenskapshinder .......................................................... .... 79 Formen föringående av äktenskap.................................. .... 87 Medlingoch familjerådgivning........................................... 91 Äktenskapetsupplösning ............................................... .... 97 Vissafrågor om äktenskapets ekonomiska rättsverkningar 102 Underhållsskyldighet........................................................ .. 102 Skadestånd,Egendomsordning m. m.............................. .... 104 Vårdnadenom barn.......................................................... 105 Vårdnadenom barn i äktenskapet.................................. 105 Möjlighetför fadern att få vårdnaden om utomäktenskapligt barn ............................................................................. .. 106 Möjlighetför ogifta föräldrar att utöva vårdnaden gemensamt 109 Rättentill bostaden ....................................................... 114 Vissaspeciella samlevnadsformer.................................... .. 115 Vissainformationsproblem ............................................. .. 117 Yrkandenom avslag på propositionen ............................. 122 Allmännasynpunkter på äktenskapet............................... 123 Släktskapshinder............................................................. .. 126 LU 1973: 20 155 Formen för ingående aväktenskap......................... .. 128 Borgerligavigselformuläret ................................... .. 130 Frivilligafamiljerådgivningsbyråerna ....................... .. 130 Hänvisning i 14 kap. GBtill lagen om medling............ .. 131 Införande av institutetbetänketid ....................... .. 132 Institutet betänketid ......................................... .. 132 Bestämmelser om laga kraft.................................. .. 135 Egendomsordningen ......................................... .. 136 Möjlighet för fadern attfå vårdnad om utomäktenskapligt barn 137 Möjlighet för ogiftaföräldrar att utöva vårdnaden gemensamt 138 Umgängesrätt ............................................... .. 140 Homosexuellas samlevnad ................................ 141 Särskilda yttranden ......................................... 141 Allmänna synpunkter påäktenskapet...................... 141 Behörighet att medla........................................... 143 Vilka som skall utses tillmedlare............................ 144 Processuella bestämmelserangående betänketid .... 144 Möjlighet för fadern attfå vårdnad om utomäktenskapligt barn 145 Samlevnad mellan fleraparter än två..................... .. 146 Vissa synpunkter på fråganom reservation ............. 146 Tillmotionen 1973: 1793 fogade lagförslag 147 Lag omsamlevnad............................... .. 147 Lag om ändringi ............... 148 Förslagtill finsk reform av äktenskapslagstiftningen 149 MARCUSBOKTR, 1973 730048