bet · FW01KU32 · 1973-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1973 KU 1973:32 betänkande med anledning av motionrörande frågan om sekretesskydd för uppgiftslämnare till intervju- och enkätundersökningar. I motionen 1973:544 av () och () hemställs "att hos Kungl. Maj:t begär att frågorna omsekretesskydd för enskilda uppgiftslämnare till intervju- och enkätundersökningaroch om etiska regler för dessa undersökningar görs till föremål förutredning". 1 motionen framhålls, att intervju- ochenkätundersökningar bland enskilda utförs i stigande utsträckning, bl. a. av myndigheter,av vetenskapliga organ och av enskilda opinions- och marknadsundersökningsinstitut.Ehuru det från de undersökande organens sida ofta framhålls attundersökningarna är konfidentiella, finns ett lagreglerat anonymitetsskyddendast för uppgiftslämnare till statlig och statistik. Det är enligtmotionärerna angeläget att finna former för att säkerställa utlovatanonymitetsskydd och för att möjliggöra kontroll av hur insamlade uppgifterdokumenteras, lagras och utnyttjas. Som exempel på områden där ettanonymitetsskydd är särskilt angeläget anges i motionen pohtiskaopinionsundersökningar. I motionen föreslås tre alternativa sätt för atttillgodose anonymitetsintressena: inrättandet av en nämnd med uppgift attkontrollera användningen av från enskilda erhållna data, lagstiftning rörandeanvändningen av insamlat material och slutligen fastställande av etiska reglerför intervju- och enkätundersökningar. Gällande rätt m. m. Lagregler om sekretesskydd förhandlingar finns endast beträffande allmänna handlingar. Allmänna handlingar ärenligt tryckfrihetsförordningen (TF) alla hos stats- eller kommunalmyndighetförvarade handlingar. Huvudregeln är att varje svensk medborgare skall ägatillgång thl sådana handlingar. Inskränkning i den rätten får ske endast efteri TF angivna grunder och skall noga anges i särskild av Konungen och riksdagenstiftad lag. Bestämmelser härom finns i lagen (1937:249) om inskränkningar irätten att utbekomma allmänna handlingar (sekretesslagen). Sekretesslagen behandlar således endast allmännahandlingar. Inskränkningar i rätten att disponera över andra handlingar änallmänna kan dock förekomma i t. ex. avtal, författningsbestämmelser om tystnadspliktoch straffbestämmelser om ärekränkning. Vidare kan inskränkningar i fråga ompublicering förekomma på grund av på frivillighetens grund tillämpade pressetiska regler. m. kan vidare som god sed föreskriva att enskilda handlingar av visst slagskall behandlas på ett sådant sätt att obehöriga utesluts från insyn. antog vid vårsessionen 1973 datalagen (1973:289,prop. 1973:33, KU 1973:19). Syftet med lagen är att skydda den enskilde motsådant otillbörligt intrång i den personliga integriteten, som kan bli följdenav den alltmer utbredda dataregistreringen av personuppgifter. Enhgt lagen fårdatabehandlade personregister, vare sig inom den enskilda eller den offentUgasektorn, i princip inte inrättas eher föras utan tillstånd av särskildmyndighet datainspektionen. Från denna regel undantas personregister, varsinrättande beslutas av Kungl. Beträffande förande avregister, som innehåller uppgift om någons politiska eller religiösauppfattning, får tillstånd meddelas endast om särskilda skäl föreliggerdärtill. Register, som sammanslutningar upprättar över sina egna medlemmar,faller dock under samma tillståndsregler som personregister i allmänhet. Isamband med att datainspektionen meddelar tillstånd till personregistersinrättande skall den meddela erforderliga föreskrifter till förebyggande avotillbörligt integritetsintrång. Vidare åligger det datainspektionen att utövatillsyn över registren. Datainspektionen skall därvid kunna ingripa med nyaeller ändrade föreskrifter rörande registrets användning. Enskild skah enligtlagen ha möjlighet att bevaka sina egna intressen genom att på begäran erhåhaupplysning om de uppgifter som dataregister innehåller om honom. Lageninnehåher även bestämmelser om straff och skadeståndsskyldighet. Sålunda är detbelagt med böter eller fängelse högst bl. a. att uppsåtligen eller avoaktsamhet inrätta eller föra personregister utan tillstånd när sådanterfordras enligt lagen. Skadeståndsskyldighet kan uppkomma för den som äransvarig för personregister, om registret innehåller oriktig uppgift. Lageninnehåller även en bestämmelse om förverkande av register, som inrättats utanerforderligt tillstånd. Datainspektionen har börjat sin verksamhet den 1 juli1973 men skall under sitt första verksamhetsår endast ha begränsadearbetsuppgifter. I princip skah tillståndssystemet för personregister intebörja gälla förrän . med datalagen antog såsom vilandevissa ändringar i TF. Dessa, som avses träda i kraft , syftartill att undanröja den oklarhet som tidigare rått i fråga omoffentlighetsprincipens tillämpning på ADB-upptagningar och andra upptagningarav teknisk natur. Förslaget innebär väsentligen att samma regler som f. n.gäller för handlingar, förvarade hos myndigheter, så långt möjligt också skalltillämpas på tekniska upptagningar. Datalagen föranledde även vissa ändringar isekretesslagen, avseende dels rätt för myndighet att vägra utlämnapersonuppgift ur sådant personregister som avses med datalagen, delssekretesskydd för hos datainspektionen förvarade handlingar, innehållandeupplysning om enskilds personliga förhållanden. I förstnämnda hänseende träderlagändringarna i kraft . Utöver det integritetsskydd somtillkomsten av datalagen innebär finns det - såsom anförs i motionen - ingasärskilda författningsföreskrifter om sekretess för uppgiftslämnare tih av enskildbedriven intervju-och enkätundersökning. Dalalagen föregicks av offenthghets- ochsekretesslagstiftningskommitténs () 1972 framlagda betänkande Data ochintegritet. har påbörjat arbetet med en översyn avsekretesslagstiftningen i övrigt och kan väntas framlägga förslag i ämnet islutet av eller . Vid riksdag behandlades enmotion av () och () med syfte att få tih stånd enprövning av frågan om införande av sekretesskydd för uppgiftslämnare tillintervju- och enkätundersökningar, som utförs av annan än statlig ellerkommunal myndighet. I sitt betänkande (KU 1972:16) avstyrkte utskottetmotionen med följande motivering: Någon allmän skyldighet att lämna uppgiftertill av enskild bedriven intervju- och enkätundersökning finns inte.Undersökare och uppgiftslämnare kan normalt fritt överenskomma om i vilkenutsträckning lämnat frågesvar får offentliggöras eller eljest begagnas avundersökaren. För sådan överenskommelse gäller allmänna privaträttsliga regler,enligt vilka bl. a. skadeståndsskyldighet kan föreligga vid brott motöverenskommelsen. Enligt utskottets mening har inte förekommit sådanaförhållanden med avseende på av enskild bedrivna intervju- ochenkätundersökningar att det finns anledning att nu överväga en särskildreglering av frågan om sekretesskydd för uppgiftslämnare till sådanundersökning. Två ledamöter (fp) avgav enreservation. De framhöll i denna särskilt vikten av att sådana förhållandenskapades att enskilda uppgiftslämnares anonymitet säkerställdes. Detta skulle,anförde reservanterna, öka allmänhetens förtroende för seriösa undersökningar,medan mindre samvetsgranna undersökares verksamhet skuhe försvåras. Somexempel på åtgärd för att thlgodose dessa önskemål föreslogs i reservationeninrättandet av en särskild nämnd med uppgift att kontrollera användningen avfrån enskilda erhållna uppgifter. Reservationen utmynnade i ett yrkande omutredning rörande frågan om sekretesskydd för enskilda uppgiftslämnare tillintervju- och enkätundersökningar. I motionen begärs en utredningrörande frågorna om sekretesskydd för enskilda uppgiftslämnare thl intervju-och enkätundersökningar, speciellt med sikte på undersökningar som utförs avannan än offentlig myndighet. Sedan motionen avläts har riksdagenantagit datalagen, vilken väsentligen har till syfte att skydda den enskildemot sådant otillbörligt intrång i den personliga integriteten som kan föha avden alltmer utbredda dataregistreringen av personuppgifter. Genom lagen har istor utsträckning införts tillståndstvång för inrättande av databehandladepersonregister. har i sekretesslagen införts bestämmelser omsekretesskydd för hos myndigheter förvarade personregister. Det kan antas atl sädana uppgifter som avses i motionenframdeles i ökad omfattning kommer att databehandlas. I den mån de blirhänförliga till personregister enligt datalagen kommer de att falla inom lagenstillämpningsområde. Datalagen kan därigenom anses ha skapat förutsättningarför ett ökat anonymitetsskydd för uppgiftslämnare till intervju-ochenkätundersökningar såväl i offentlig som i privat regi. Som utskottet framhöll i sitt betänkande i frågan förraåret föreligger ingen skyldighet att lämna uppgifter till privata intervju- ochenkätundersökningar. Undersökare och uppgiftslämnare kan normalt fritt överenskommai vilken utsträckning lämnat frågesvar får offentliggöras eller ehest begagnasav undersökaren. En undersökare som sviker ett givet löfte om anonymitetsskyddkan bli skadeståndsskyldig på civilrättsliga grunder. Medhänvisning till det anförda och då hittillsvarande erfarenheter av intervju-och enkätundersökningar inte tyder på att behov föreligger av den i motionenföreslagna utredningen hemställer utskottet att avslår motionen1973:544. Närvarande: herrar i Trohhättan (s).Henningsson* (s), (), herrar (), * (fp),i (c), (), Karisson i (s). Fiskesjö (c),i (s), (), Wictorsson* (s), i *(c), i (s) och (). * Ej närvarande vid justeringen. av herrar () och (), vilka ansett att utskottetsyttrande och hemställan bort ha följande lydelse: Intervju- och enkätundersökningarutförs i ökad utsträckning av bl. a. myndigheter, organisationer och enskilda.I många fall rör det sig om angelägna undersökningar, där grundmaterialet endast kanerhållas genom direkt uppgiftsinhämtande hos enskilda. Uppgifterna lämnas oftaunder löfte om anonymitetsskydd. Sekretesslagstiftningen innebär en viss garanti motintegritetskränkningar. Denna lagstiftning avser dock endast allmännahandlingar och omfattar således normalt inte av enskilda utfördaundersökningar. Datalagens tillkomst innebär en förbättring i förhållande tillsyftet i motionen 1973:544 så thl vida att databehandlade personregister iprincip inte får inrättas och föras utan tillstånd och att användningen avregistren blir föremål för tillsyn. Utanför lagen faller emellertidpersonuppgifter som inte databehandlas. För dessa uppgifter kan därför ingenverklig garanti erhållas för att ett löfte om anonymitetsskydd hålles. Att försådana fall låta integritetsskyddet för den enskilde bli beroende avcivilrättsliga processer är givetvis en för den enskilde långt svårare procedurän de åtgärder för att säkerstäha personlig anonymitet och sekretess som angesi motion 1973:544. Särskilt viktig är sekretessfrågan vid politiskaopinionsundersökningar. Det är där av stort värde att kunna genomföra en serieintervjuer med samma personer för att t. ex. studera den personliga rörlighetenmellan partierna. Sådant material är givetvis särskilt känsligt ur integritetssynpunkt. Om sådana förhållanden skapades att den enskhdeuppgiftslämnarens personliga anonymitet säkerställdes, skulle dessutomallmänhetens förtroende öka för seriöst arbetande institutioner medan mindresamvetsgranna undersökares verksamhet skulle försväras. Problemen är såledesäven av dessa skäl förtjänta av en noggrann undersökning. Utskottethemställer med bifall till morionen 1973:544 att hos Kungl. Maj:tbegär att frågorna om sekretesskydd för enskilda uppgiftslämnare tillinteivju- och enkätundersökningar och om etiska regler för dessa undersökningargörs till föremål för utredning.