bet · FW01SkU21 · 1973-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1973 SkU 1973:21 betänkande i anledning av motioner omåtgärder mot skatteflykt. 1 detta betänkande behandlas motionerna 1973:134 av i m. fl. (s) varihemställs att hos Kungl. Maj:t begär utredning och förslag om ökadeåtgärder mot internationell skatteflykt; 1973:135 av m. fl. (s) vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj :t begär 1. att strängareregler för bildande av fåmansbolag införs och att tUlsynen av desamma i vadgäUer taxeringsgranskning skärps, 2. att åtgärdervidtas, syftande till att avsevärt begränsa avdragsrätt för underskott irörelse vid taxering av inkomst ej förvärvad i rörelsen, och 3. att vidgaderegler ges för möjligheter till skönstaxering varvid begreppen levnadsstandardoch minimiinkomst ges ett ur samhällets synpunkt relevant innehåll; 1973 :262 av m. fl. (s) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begär attföretagsskatteberedningen (Fi 1970:77) får tilläggsdirektiv om att utformaförslag om att förbjuda bolagsbildning vars huvuduppgift är att emottagabolagsägares tjänsteinkomster; 1973:568 av i m. fl. (s) varihemställs att hemställer att Kungl. Maj:t utan avvaktan på sittandeutredning framlägger förslag om sådana ändringar, dels beträffandeföretagsbeskattningen att i motionen påtalade missförhållanden i form avskatteflykt genom fåmansbolag m. m. undanröjs, dels beträffande avdrag förförluster att avdrag härför fr. o. m. innevarande års taxering får göras endasti den inkomstkälla där de uppstått; 1973:1022 av herrar () och () varihemställs bl. att hos Kungl. Maj:t anhåller omtilläggsdirektiv till pågående skatteutredningar av innebörd att man vidkonstruktionen av nya skattesystem särskUt beaktar problemen med skattefusk ochskatteflykt; 1973:1025 av m. fl. (vpk) vari hemställsatt 1. hos Kungl. Maj:t begär tillsättandet av ensnabbutredning med uppdrag att föreslå åtgärder mot skatteflykt och skattefusk, 1 1973.6 saml. SkU1973:21' ,.....-... 2 2. hos Kungl.Maj:t begär att förslag om skärpta regler för bildande av fåmansbolag framläggsi samband med de aviserade förslagen om ändringar i aktiebolagslagstiftningen,samt 3. beslutar sådanaändringar i kommunalskattelagen, att avdragsrätten för underskott i rörelse vidtaxering av inkomst ej. förvärvad i rörelse slopas; 1973:1031 av m. fl. (fp) vari hemställs attriksdagen A. som sin mening uttalar att snabba och verkningsfullaåtgärder sätts in i kampen mot skattefusk och skatteflykt, B. hosKungl. 1. att de i dennamotion framförda synpunkterna och förslagen beaktas av de utredningar somarbetar inom beskattningsområdet, 2. att ökade medelställs till förfogande, i stort sett motsvarande det antal tjänster som begärsav länsstyrelserna för en effektivare skattekontroll i enlighet med vad somanförs i motionen. ' Övriga yrkanden i motionen1973:1022 behandlar utskottet i annat sammanhang. Frågan om åtgärder mot skattefuskoch kringgående av skattelag har fortlöpande uppmärksammats genomförstärkningar av skatteadministrationen genom ändringar iskattelagstiftningen. Beträffande skatteadministrationen och taxeringskontrollenkan erinras om att den nya taxeringsförordning, som antogs av , innehöll betydande förändringar för att'få till stånd en effektivaretaxering. a. utvidgades uppgiftsskyldigheten, och beslut fattades ombetydande personalförstärkningar. Taxeringen i första instans förbättrades bl.a. genom särskilda taxeringsnämnder med heltidsanställda tjänstemän förrörelseidkare och vissa andra skattskyldiga. Vidare byggdes riksskattenämndenskansli ut med en byrå för taxeringskontroll för att ytterligare utvidgakontrollverksarnheten. Vid riksdag skärptes straffen förfalskdeklaration och vårdslös deklaration. Vidare antogs en lag om handräckningvid taxeringsrevision. På grundval av taxeringskontrollutredningens förslaggenomfördes dessutom ytterligare förstärkningar av taxeringsorganisationen.Bl. a. sammanfördes taxeringsassistenterna till större arbetsgrupper pålänsstyrelserna och vissa orter inom respektive län utanför residensstaden.Vidare beslöts betydande personalförstärkningär för taxeringssektionernasrevisionsdetaljer och prövningsnämndernas kanslier. infördes särskildabokföringsregler för taxeringsändamål för vissa yrkeskategorier, bl. a.tandläkare, kreaturshandlare och pälsdjursuppfödare. Vid riksdag beslöts en väsentlig förstärkning avskatteadministrationen genom att fr. o. m. 1971 inrätta somen central myndighet för beskattnings-, uppbörds- och folkbokförings- Även vid riksdag genomfördesförbättringar av skatteadministrationen genom att frikoppla länsstyrelsernafrån prövningsnämndernas dömande verksamhet genom särskilda länsskatterätter.Vidare effektiviserades den dömande verksamheten genom en förstärkt kammarrättsorganisation,fördelad på tre regioner, och en omorganisation av regeringsrätten. Sistnämnda är antogs vidare en ny skattebrottslag i syfteatt fä en enklare och smidigare handläggning av lindriga skatteförseelser ochkoncentrera resurserna pä de allvariiga brotten. Skattebrottslagen innebärkraftiga straffskärpningar i fråga om falskdeklaration och grovt oaktsamdeklaration. För annan vårdslöshet och för undedåtenhet att deklarera infördesskattetUlägg och förseningsavgift. Även vid riksdag genomfördes vissaåtgärder i syfte att förenkla taxeringsarbetet och förbättra kontrollen. a.skall fysiska personer m. fl. som äger aktier i fåmansbolag kunna taxeras avsamma taxeringsnämnd som bolaget och taxeringsassistent skall kunna förordnas isådan nämnd. Vidare beslutades ändringar i taxeringsförordningen för att fåeffektivare taxeringsrevision i vissa fall och öka möjligheterna att ingripamot aktiebolag som inte fullgör sin deklarationsskyldighet. I den propositionsom låg till grund för beslutet (prop. 1972:145) erinrade departementschefensamtidigt omen viktig fråga som utretts , nämligentaxeringsorganisationen i första instans. En huvudtanke i dettautredningsarbete har varit att avlasta taxeringsnämnderna rutinarbetet och överföradetta på tjänstemän vid länsstyrelse eller lokal skattemyndighet, samtidigtsom resuserna för kontroll av komplicerade deklarationer förstärks. Avsiktenhar varit att ge taxeringsnämnderna mera tid för taxeringarnas materiellainnehåll och att öka möjligheterna att upptäcka skattefusk och skatteflykt. Enförsöksverksamhet i detta syfte kommer att påbörjas vid taxering. Beträffande personalförstärkningar på länsstyrelsernasskatteenheter kan nämnas att antalet tjänster utökats med 45är 197 I, 1972 och 1973 (prop. 1973:1 bilaga 14 s. 13). , som genom särskild medelstilldelninghaft möjlighet att anställa tillfällig revisionspersonal som ställts tilllänsstyrelsernas förfogande för särskilda kontrollaktioner, har för budgetåret1973/74 anvisats 1,1 milj. kr. för detta ändamål, och dess anslag förutbildning av taxeringsfunktionärerna och information har uppräknatsväsentligt, med 3,1 milj. kr. 9 s. 78, SkU 1973:11).Därutöver har verket i en promemoria hos finansdepartementethemställt om ökade resurser för skattekontroll och som ett första stegföreslagit en omedelbar förstärkning med ca 100 taxeringsassistenter. I prop.1973:85 bil. 5, som kommer att behandlas av utskottet senare , har Kungl.Maj:t biträtt förslaget. De utökade kostnaderna beräknas till ca 1,2 milj. kr.för /73 och ca 4,7 milj. kr. för /74. Ur verketspromemoria inhämtas följande. I samverkan mellanriksskattenämnden/och länsstyrelserna har gjortsett flertal landsomfattande skattekontroll- I* 1973.6 saml. aktioner.Kontrollen har avsett antingen vissa branscher eller yrken eller allakategorier skattskyldiga. I det senare fallet har undersökts de betalningsvägarsom står till buds genom banker etc. Nedanstående tabell hämtad urriksskatteverkets årsbok utvisar resultatet av dessa aktioner vidutgången av 1971. Höjningari milj. kr. Kontrollaktionen avseende läkarnastaxeringar har fortsatt. Ca 2 200 läkares inkomster har efter revision höjtsmed sammanlagt över 50 milj. kr. Ytterligare ca 3 300 läkare beräknas bliföremål för närmare kontroll i den takt resurserna medger. 1 slutet av 1972 har startat en kontrollaktion inomschaktentreprenad-branschen, i huvudsak inriktad på momskontroll. Det egentligarevisionsarbetet beräknas inte kunna påbörjas förrän . Redannu har det framkommit fall där betydande skattefusk verkar att föreligga. Sedan börian av 1972 pågår en speciell kontrollaktionriktad mot transaktioner med vinst- och förlustbolag. Såvitt gjordautredningar visar har genom oegentliga transaktioner belopp mellan 500 och I000 milj. kr. undandragits från beskattning. Utredningarna är synnerligenkomplicerade och tidskrävande. 1 sammanhanget bör nämnas attbrottskommissionen i sitt avlämnade betänkande angående åtgärder föratt bekämpa brottsligheten och förbättra den allmänna ordningen (Ds Ju 1973:5)framhåUit att skattebrotten bör ägnas särskild uppmärksamhet när det gäller dens. k. intellektuella brottsligheten. Kommissionen anser, att skattebrott ärallvarliga med hänsyn såväl till sin art och omfattning som till de belopp somundandras det allmänna, och att det av allmänpreventiva skäl är angeläget attöka upptäcktsrisken vid skattebrott och skapa förutsättningar för en snabblagföring av begångna brott. Vid sidan av skattemyndigheternas kontrollerkrävs effektiva polisinsatser för utredning av skattebrott, vilket förutsättertillgäng på särskilt utbildad polispersonal. Kommissionen anför att , och Malmöpolisdistrikt enligt årets statsverksproposition (prop. B 6 s.51) får ett utökat antal tjänster för dessa ändamål (sammanlagt 20kriminalinspektörer för utredning av grövre förmögenhetsbrott) och attytterligare förstärkning under den för kommissionen aktuella treårsperioden börske för utredning av skattebrott och andra kvalificerade förmögenhetsbrott. Jämsides med de förstärktaåtgärderna mot skattefusk har beskattningsreglerna reformerats i åtskilligahänseenden, bl. a. i syfte att minska möjligheterna att kringgå skattelagarna.Ar 1953 tillkallades en kommitté för att utreda bestämmelser mot skatteflyktoch opåkallade skattelättnader. Kommittén skulle bl. a. pröva om det varlämpligt med en allmänt hållen regel mot skentransaktioner ochskatteflyktsåtgärder. förslag (SOU 1963:52) innebar attluckor i lagstiftningen borde täppas till allteftersom de uppdagades och attvarje ny lagstiftning borde utformas med särskild hänsyn till möjligheterna attkringgå bestämmelserna. Kommittén anförde bl. a. att en allmän regel motskatteflykt inte behövdes mot rena skentransaktioner, eftersom man irättspraxis tillmätte rättshandlingens verkliga innebörd avgörande betydelse.En allmän bestämmelse, som riktade sig mot andra former av skatteflykt, måsteför att bli effektiv vara mycket allmänt hållen och kunde inte preciserasnärmare än att fråga skulle vara om försök att vinna "otillbörligskattelättnad" eller dylikt. En så vagt formulerad bestämmelse, avseddatt tillämpas över hela området, var enligt kommitténs uppfattning inteförsvarlig från rättssäkerhetssynpunkt. Kommitténs förslag riktade sig istället mot särskilda former av skatteflykt och ledde sedermera tilllagstiftning på olika punkter. Bland uppmärksammade frågor kan nämnas, att1972 års riksdag antagit en lagstiftning mot handeln med s, k. vinstbolag, ochatt riksdag antagit regler mot skatteflykt genom partrederier ochliknande. De nya reglerna grundar sig på förslag av företagsskatteberedningen(Fi 1970:77). Till riksdag väntas ytteriigare förslag mot skatteflyktpå vissa områden på grundval av delbetänkanden från företagsskatteberedningenoch livförsäkringsskaltekommittén (Fi 1971:07). Förutom de nu nämndautredningarna kan i detta sammanhang nämnas skatteutredning (Fi1972:02), som - även om frågor om skatteflykt inte uttryckligen ingår iutredningsuppdraget enligt sina direktiv skall göra en genomgripande översynav beskattningen av fysiska personer. Motionsyrkanden om en allmän begränsning avavdragsreglerna vid beskattningen från synpunkten att hindra skatteflyktprövades av skatteutskottet vid riksdag (SkU 1972:50). Med hänsyn bl,a. till att skatteutredning (Fi 1972:02) enligt vad utskottet inhämtatkommer atl ta upp avdragssystemet till allsidig bedömning i sitt störresammanhang, fann utskottet att motionerna inte påkallade någon åtgärd frånriksdagens sida. Med hänvisning härtill avstyrkte utskottet motionerna, ochbetänkandet godkändes av . En arbetsgrupp med tjänstemän inom med uppgift att direkt under departementschefen följabeskattningsreglernas tillämpning på fältet har tillsatts i november 1972.Arbetsgruppen skall bl. a. genom kontakter med fältorganisationen på ett tidigtstadium skaffa sig kännedom om olika kringgångstransaktioner och snabbt föreslålämpliga motåtgärder. 1 vissa fall kan gruppens arbete leda till direktalagstiftningsåtgärder. 1 andra fall kan, om förhållandena föranleder det,gruppens rapporter komma att överlämnas till offentlig utredning för närmareöverväganden. Med anledning av vad som anförs imotionerna om internationell skatteflykt kan här erinras om 1966 årslagstiftning angående internationella skattefrågor. Lagstiftningen innebär bl.a. att den som avreser från fortfarande skall kunna anses bosatt iSverige , om han inte visar att han saknar frånbeskattningssynpunkt väsentliga anknytningar till , vilket ocksåbeaktats i dubbelbeskattningsavtalet. Enligt beslut vid 7P7J års riksdag skallskatteflykt i utflyttningsfallen kunna motverkas också genom en särskildprövning av ärenden om tilldelning av emigrantvaluta (prop. 1972:147, SkU1973:2). I detta sammanhang kan också nämnas handräckningsavtal mellande nordiska länderna (prop. 1972:142), enligt vilket de olika länderna bl. a.skall bistå varandra i kontrollfrågor. Beskattningsproblemen beträffandemultinationella företag har uppmärksammats bl. a. i riksdagssammanhang. Vid1970 års riksdag begärde bevillingsutskottet (BeU 1970:53) en utredningangående sådana företags beskattning. Som svar på en enkel fråga anförde chefenför vid riksdag att erfarenheterna från deundersökningar av dessa skatteproblem, som pågick inom skattekommittéoch på gemensam nordisk bas, borde avvaktas innan en speciell svensk utredningtillsattes. har en särskild arbetsgrupp tillsatts, bestående avtjänstemän inom statsdepartementen under ordförandeskap av statsrådet , för att allsidigt granska de multinationella företagen. Utskottet vill inledningsvisinstämma i syftet med ifrågavarande motioner, nämligen att åstadkomma mereffektiva åtgärder mot skatteflykt i olika former. Den skatteflykt somförekommer har antagit uppseendeväckande proportioner, och de landsomfattandekontrollaktioner, som vidtagits bl. a. mot vissa yrkesgrupper med uppenbaramöjligheter till skatteundandragande åtgärder, har uppdagat skattebedrägerierav anmärkningsvärd omfattning. Därtill kommer att många personer med storainkomster utnyttjat kryphål i skattelagstiftningen för att - i strid motlagstiftningens syfte - undandra avsevärda belopp från beskattning. 1 denallmänna debatten har angivna förhållanden av naturliga skäl kommit iförgrunden. Det är emellertid välkänt att skattebrott förekommer bland allakategorier skattskyldiga, och undanhållna belopp kan uppskattas till såbetydande belopp att de i avsevärd mån påverkar samhällsekonomin. Kraven på en likformig beskattninghar växt sig allt starkare liksom anspråken pä ökad solidaritetmellan de skattskyldiga. Dessa krav, som får ses mot bakgrund av det ökadeskattetrycket, har också fått stöd i den allmänna debatten och har lett till enstörre förståelse för de avsevärda skärpningar bl. a. i fråga omtaxeringskontrollen och påföljder av brott mot skattelagstiftningen, som genomförtspå senare tid. Den kritik, som riktats motmöjligheterna till skatteflykt och mot myndigheternas bristande resurser attingripa häremot, har haft i huvudsak positiva effekter. Det bör emellertidockså påpekas, att denna kritik delvis varit överdriven. Det har enligtutskottets uppfattning varit förhållandevis vanligt att underskatta demöjligheter som trots allt funnits att uppdaga och beivra skattebrott. Vad somi den allmänna debatten betecknats som "legal skatteflykt" har ocksåmånga gånger varit att hänföra till straffbart bedrägeri. DärtUI kommer attäven utnyttjandet av fullt legala avdragsmöjligheter m. m. oftamer eller mindregrundlöst kommit att inbegripas under termen skatteflykt. Utskottet villframhålla att sådan överdriven kritik endast är ägnad att ytterligareundergräva skattemoralen och bidra till uppfattningen att skattebrott är ennormal och relativt riskfri företeelse. I själva verket är risken för upptäcktstörre än vad flertalet skattskyldiga föreställer sig, och påföljderna kan imånga fall medföra förödande sociala och ekonomiska konsekvenser. Det är självfallet angeläget att statsmakterna med kraftingriper mot skatteflykt. Frågan har också uppmärksammats sedan lång tidtillbaka och lett till intensifierade åtgärder i form av förstärkningar avskatteadministrationen och ändringar i skattelagstiftningen för att täppa tillförekommande luckor. Som framgår av den tidigare lämnade redogörelsen harolika åtgärder i dessa hänseenden redan genomförts och kommer att genomförasvid innevarande års riksdag. Motionärerna har inte framfört några synpunkter som interedan beaktats genom pågående lagstiftningsarbete eller offentliga utredningareller genom det fortlöpande arbetet inom departementen och administrationen iövrigt. Beträffande yrkandet i motionen 1973:134 om åtgärder motinterna-rionell skatteflykt kan framhåUas att möjligheterna att komma tiU rättamed dessa problem är begränsade, eftersom de åtgärder som kan komma i fråga istor utsträckning är beroende på utgången av internationella förhandlingar.Härmed sammanhängande problem uppmärksammas emellertid i förhandlingarnabeträffande dubbelbeskattningsavtalen och har också tagits upp inom och pådet nordiska planet. Utskottet utgår från, att erforderlig uppmärksamhet kommeratt ägnas de i motionen berörda frågorna även i fortsättningen. I dettasammanhang vill utskottet uttala sin tillfredsställelse med det multilateralahandräckningsavtal i skatteärenden, som undertecknats av denordiska länderna. Det finns anledning förmoda att de fortsatta strävandena motökat samarbete bl. a. i skatteflyktsfrågor skall leda tUi resultat även i förhållande tUl andra länder. Det kan ocksåframhållas att en särskild arbetsgrupp tillsatts för en bedömning av demultinationella företagen bl. a. från sådana synpunkter som är aktuella iförevarande sammanhang. I motionerna 1973:135, 1973:262, 1973:568, 1973:1025 ochäven i motionen 1973:1031 framhålls svårigheterna att komma till rätta medskatteflykt genom fåmansbolag. I likhet med motionärerna kan utskottetkonstatera, att taxeringskontrollen av fåmansbolag och deras delägare ärförenad med särskilda svårigheter och förorsakar taxeringsmyndigheternabetydande merarbete. En del av de förslag, som framförs i motionerna, haremellertid redan tUlgodosetts eller kommer att tUlgodoses genom nylagstiftning. Efter en författningsändring vid riksdag har det numerablivit möjligt att taxera fåmansbolag och deras delägare i sammataxeringsdistrikt. Vidare kommer enligt en presskommuniké en proposition attläggas fram med förslag till åtgärder i syfte attbegränsa antalet fåmansbolag. Förslaget kommer bl. a. att innebära en höjningav det lägsta aktiekapitalet , och ingripanden mot lånfrån aktiebolag till aktieägare. Vidare kan framhållas att man redan enligtgällande skattelagstiftning har möjligheter att ingripa mot överföringar avegna tjänsteinkomster till aktiebolag. Med anledning av vissa uttalanden imotionerna vill utskottet framhålla, att berättigad kritik givetvis kan riktasmot åtskilliga avarter i fråga om fåmansbolag, men att aktiebolagsformen är endelvis oundgänglig associationsform för företagsamheten i vårt land. Problemetatt komma till rätta med av lagstiftaren inte avsedda skattelättnader påföretagsbe-.skattningens område visar sig emellertid inte enbart i fråga omfåmansbo-lagen. Eftersom de frågor, som berörs i motionerna, beaktas inomföretagsskatteberedningen (Fi 1970:77) påkallar motionsyrkandena enligtutskottets mening inte några initiativ från sida. En annan fråga, som tas upp i motionerna 1973:135,1973:568 och 1973:1025, är rätten att dra av underskott i viss förvärvskällafrån inkomst av annat slag. I stort sett motsvarande yrkanden behandlades vid1972 års riksdag och avslogs pä utskottets förslag (SkU 1972:50). Utskottethade vid sin tidigare behandling av olika avdragsfrågor bemött motionsvisframförda invändningar mot utformningen av olika avdragsregler och funnit attdet behov som kunde anses föreligga att ytterligare överväga vissa frågor istort sett redan var tillgodosett. Med hänsyn bl. a. till att 1972 årsskatteutredning avsåg att ta upp avdragssystemet till allsidig bedömning i sittstörre sammanhang, avstyrkte utskottet motionerna. Några nya skäl, som kanmotivera en annan inställning i detta avseende, har inte anförts i deifrågavarande motionerna. Utskottet vidhåller således sin uppfattning attnärmare ställningstaganden i den komplicerade frågan om avdragsrättens allmännautformning bör anstå tills den blivit allsidigt belyst. Vidare yrkas i motionen 1973:135 att möjligheterna tillskönstaxering avsevärt utökas. En snabbutredning mot skatteflykt yrkas imotionen I motionen 1973:1031 hemställs att riksdagenuttalar sig för snabba och effektiva åtgärder mot skatteflykt och att imotionen anförda synpunkter på skatteflyktsfrågor beaktas av pågåendeutredningar. Motionen 1973:1022 innehåller yrkanden om tilläggsdirektiv tillpågående skatteutredningar av innebörd att de vid konstruktionen av nyaskattesystem särskilt beaktar problemen med skattebrott och skatteflykt.Slutligen yrkas i motionen 1973:1031 ökat antal tjänster hos länsstyrelsernaför en effektivare skattekontroll. 1973:85, som kommer att behandlas av riksdagensenare , har Kungl. Maj:t biträtt av föreslagnapersonalförstärkningar för utökad taxeringskontroll. Genom detta förslag tordedet sistnämnda motionsyrkandet komma att i allt väsentligt bli tillgodosett. Utskottet vill i detta sammanhang understryka att detgivetvis inte går att komma till rätta med alla skattebrott enbart genomintensifierad skattekontroll. Ökad kontrollverksamhet och uppgiftsskyldighetförorsakar också lojala skattebetalare besvär och olägenheter, och man tvingasockså att göra en avvägning mellan kravet pä effektivitet i taxeringsarbetetoch den enskildes anspråk pä rättssäkerhet. Från sistnämnda synpunkt kanåtskilliga invändningar riktas mot de i motionen 1973:135 föreslagna, avsevärtutvidgade möjligheterna till skönstaxering. Även bortsett frånrättssäkerhetssynpunkter är det mellertid uppenbart, att det nuvarandeskattesystemet är alltför svårkontrollerbart för att man helt skall kunnaeliminera möjligheterna till skatteflykt. Svårigheterna har också sin grund iskattesystemets utformning i stort, bl. a. med av företagsekonomiska skälbetingade skattelättnader i form av förmånliga avskrivnings- ochvarulagervärderingsregler m. m. pch svårigheten att samordnakapitalvinstbeskattningen med beskattningssystemet i övrigt. Detta förhållandehar uppmärksammats inte minst genom företagsskatteberedningens (Fi 1970:77)och skatteutrednings (Fi 1972:02) utredningsuppdrag. Förutom despeciella skatteflyktsfrågorna omfattar företagsskatteberedningensutredningsuppdrag,en omfattande översyn av hela företagsbeskattningen. 1972 årsskatteutredning har i uppgift att göra en genomgripande översyn beträffande iförsta hand beskattningen av fysiska personer och tillvarata möjligheterna tillförenklingar för den enskilde och skatteadministrationen. Det är givetvisönskvärt att de reformer som kommer att föreslås i största möjliga utsträckningbegränsar nu ifrågavarande olägenheter. Enligt utskottets uppfattning är detbl. a. mot bakgrund härav angeläget att dessa utredningar får möjlighet attägna sig ät sina huvudsakliga uppgifter.