bet · FW01FöU7 · 1973-12-31 00:00:00 — betänkande med anledning av motioner om en översyn av vapenfrilagen. I detta betänkande behandlas motionerna 1973:636 och1973:1114. I motionen 1973:636 av m. fl. (fp) harföreslagits att hos Kungl. Maj:t hemställer om en översyn avvapenfrilagen och tillämpningsföreskrifterna. Motionärerna anser att vissa svårigheter vidvapenfrilagens tillämpning motiverar en särskild översyn. Utöver degrundläggande villkoren för vapenfri tjänst bör man ompröva bl. a. systemet förutredning av om den sökande uppfyller lagens förutsättningar, formerna förbestraffning av den som vägrar att fullgöra värnpliktstjänstgöring trots atthan inte har fått bifall till ansökan om vapenfri tjänst,tjänstgöringsalternativen för de vapenfria samt kostnadsansvaret för derasutbildning och tjänstgöring. Vidare hävdar motionärerna att sökande av vapenfritjänst bör erbjudas fri rättshjälp, om han begär det och kan befinnas i behovdärav. I motionen 1973:1114 av herrar i (s) ochLindkvist (s) har föreslagits att beslutar att hos Kungl. Maj:themställa om en översyn av vapenfrilagen. Motionärerna framhåller att vapenfrilagen har varit ikraft att det finns skäl som talar för en total översyn. Manbör överväga att öka antalet utbildningsalternativ och att göra en organisatorisksamordning mellan vapenfrinämnden och vapenfrisektionen inomarbetsmarknadsstyrelsen. Villkoren för vapenfri tjänst bör också studeras. Den nu gällande lagen om vapenfritjänst är grundad pä förslag av utredning rörande vapenfriavärnpliktiga (SOU 1965:71) och antogs av riksdag (prop. 1966:107, 2LU1966:45, rskr 1966:269). Den trädde i kraft och ersatte dä1943 års lag om vapenfria värnpliktiga, som i sin tur föregicks av lagi ämnet. Enligt 1 § lagen om vapenfri tjänst (1966:413) ägervärnpliktig fä tillstånd att fullgöra vapenfri tjänst i stället förvärnpliktstjänstgöring, om bruk av vapen mot annan inte är förenligt med denvärnpliktiges allvarliga personliga övertygelse och skulle medföra djupsamvetsnöd för honom. Den som har fått sådant tillstånd kallas vapenfritjänstepliktig. Ansökan om tillstånd att fullgöra vapenfri tjänst prövasav vapenfrinämnden, som består av ordförande och sex andra ledamöter. För ledamotskall finnas ersättare. Ordförande och ersättare för honom skall vara eller ha varit innehavare av domarämbete. Nämndenäger återkalla tillstånd till vapenfri tjänst. Beslut av nämnden får överklagashos Kungl. I kungörelsen med vissa bestämmelser om vapenfriatjänstepliktiga (1966:414) har Kungl. Maj:t meddelat närmare föreskrifter förtillämpningen av vapenfrilagen. Beträffande prövningen av ansökan att fullgöravapenfri tjänst gäller att vapenfrinämnden skall göra den utredning omsökandens personliga förhållanden och övriga omständigheter som behövs. Nämndenäger kalla sökande och annan att höras muntligen inför nämnden. Denna ägerförordna särskild utredningsman att biträda vid utredningen. Utredningsman ägerkalla sökande och annan för samtal. Genom beslut har Kungl. Maj:tföreskrivit att ärende om tillstånd att fullgöra vapenfri tjänst inte fåravgöras utan att avskrift av utredningsmans utlåtande med eventuellkomplettering tillställts sökanden och tillfälle har beretts honom att yttrasig över utredningen. Till ledning för utredningsarbetet har vapenfrinämnden är1968 gett ut en särskild handledning för utredningsmän. a. i fråga om tolkningen av huvudbestämmelsen ivapenfrilagen har lämnats därefter. En ny pubhkation som sammanfattarvapenfrinämndens anvisningar för utredningsmän beräknas bli klar . Vapenfri tjänstepUktig skall enligt 2 § lagen om vapenfritjänst fullgöra tjänst som är betydelsefull för samhället, såsom a) brandtjänstinom civilförsvaret, b) reparationstjänst vid järnvägarna, statens vattenfallsverkeller , c) hälsovårds- eller sjukvårdstjänst inom det allmänt civilamedicinalväsendet, d) ekonomi- eller expeditionstjänst vid statlig ellerkommunal förvaltning. Vapenfri tjänstepliktig får enligt samma lagrum inteåläggas att tjänstgöra inom krigsmakten, om han inte har förklarat sig villig tilldetta. Vapenfri tjänstepliktig får inte övas i bruk av vapeneller åläggas att bära vapen eller ammunition. Det är arbetsmarknadsstyrelsensom bestämmer vilket slag av tjänstgöring som vapenfri tjänstepliktig skallfullgöra. Styrelsen har tillsyn över vapenfria tjänstepliktigas utbildning ochtjänstgöring. Tjänstgöringstiden för de vapenfrias utbildning är - efterde förkortningar som har skett, minst 400 och högst 450dagar. Tjänstgöringen kan fördelas i omgångar över hela värnpliktstiden. Vid fördelning av de vapenfria tjänstepliktiga på skildaslag av tjänstgöring skall samråda med de myndighetersom under styrelsen har ansvaret för de tjänstepliktigas utbildning ochtjänstgöring. Vapenfri tjänstepliktig skall fullgöra sådant slag avtjänstgöring för vilket han med hänsyn till sin utbildning och allmännafallenhet kan anses bäst lämpad. Hänsyn skall i möjlig mån tagas till dentjänsteplik-tiges önskemål. Vapenfri tjänstepliktig skall under sintjänstgöring ges en effektiv och ändamålsenlig utbildning för det slag avtjänstgöring han skall fullgöra. Frågor med anknytning till lagen omvapenfri tjänst har behandlats av vid flera tillfälleri. I motioner till riksdag föreslogs översyn avvapenfrilagen i enlighet med riktlinjer som angavs i motionerna. Motionärernavände sig bl. a. mot lagens förutsättningar för vapenfri tjänst samt önskadeflera tjänstgöringsalternativ. Andra lagutskottet (2LU 1969:73) inhämtadeyttrande över motionerna och ägnade dessa en ingående behandling. Utskottetfann att motionerna inte påkallade någon åtgärd. behandlades motioner om översyn av vapenfrilagenstillämpning och av lagens bestämmelser om tjänst för vapenfri tjänstepliktig.Motionerna avslogs (FöU 1971:20 och 21). I en motion till riksdag hemställdes attriksdagen skulle uttala sig för att vapenfrinämndens handledning förutredningsmän skulle kompletteras med vissa föreskrifter om information tillden som söker vapenfri tjänst. Motionen avslogs (FöU 1972:3). Statistiska uppgifter som grundarsig på material från vapenfrinämnden redovisas i bUaga till betänkandet. Beträffande värnphktsvägran har utskottet haft tillgängtill viss statistik från försvarsdepartementet. Denna visar att i detföljande bortsett från Jehovas vittnen vägran har förekommit i omkring 750fall under ettvart av . Av vägrarna har resp. 24, 23 och 29procent tidigare sökt och fått avslag pä ansökan om vapenfri tjänst. Det svenska militära försvaretbygger på allmän värnphkt. Den allmänna värnpliktens bärande idé är attförsvaret utgör en angelägenhet för hela folket och att försvarsbördan skallfördelas om möjligt likformigt och även i övrigt rättvist. Vapenfrilagstiftningen är en undantagslagstiftning som ärbetingad av respekten för individens djupgående betänkligheter motvärnpliktstjänstgöringens yttersta konsekvens bruk av vapen mot annanmänniska. Undantag skall kunna beviljas den för vilken sådana betänkligheterskulle medföra en svårartad inre konflikt inför den medborgerliga pliktensyttersta konsekvens. Betänkligheterna förutsätts sålunda vara mera djupgåendeän de samvetsbetänkligheter som man kan anta att varje värnpliktig skulleuppleva i samma situation. I de båda motioner som är aktuella har föreslagits attvapenfrilagen skall bli föremål för översyn. Motionärerna anser atterfarenheterna av lagens tillämpning nu bör bearbetas och ligga till grund föreventuella förändringar. I motionerna pekas också på vissa delfrågor. FöU 1973:7 , 4 uttalar sig motionärerna för förändring i viss riktning. Frågan om påföljd för vägran att fullgöravärnpUktstjänstgöring behandlas särskilt i motionen 1973:1082, som harhänvisats till justitie-utskottet. Beträffande tillämpningen av vapenfrilagen fann anledning att som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna vad försvarsutskottethade anfört om åtgärder för att öka vapenfrinämndens kapacitet (FöU 1971:20).Av den senast redovisade statistiken framgår att vapenfrinämndens kapacitet harökat avsevärt och att arbetsbalansen minskat kraftigt . Denförkortning av handläggningstiden som detta medger är mycket önskvärd och ägnadatt minska risken för missbruk av vapenfrilagstiftningen. Statistiken visarockså att andelen bifallna ansökningar har förändrats på ett intressant sättsedan 1967. Förändringarna kan tänkas sammanhänga med ansökningarnas karaktärmen naturligtvis också med handläggningstiden, nämndens praxis m. m. Tjänstgöringstiden för vapenfria tjänstepliktiga är minst400 och . Det exakta dagantalet för olika utbildningsbehovfastställs Uksoni beträffande värnphktstjänstgöringen av Kungl. Maj:t.Huvuddelen av de vapenfria förutsätts tjänstgöra . Detta är ungefärhka lång utbildningstid som gruppbefälsuttagna värnpliktiga inom armén underförsöksverksamheten med förkortad grundutbildning sammanlagt skall fullgöra iform av grundutbildning och repetionsutbildning. Som uttalats vid både 1971 och1972 års riksdagar (FöU 1971:14 s. 3 resp. FöU 1972:17 s. 53) bör vid bestämmandeav utbildningstiden för vapenfria i första hand beaktas behovet av utbildningför avsedda krigsuppgifter men också tillses att tiden inte blir så kort attdet framstår som om den vapenfrie får en särskild förmän utöver att hänsyn tastill hans övertygelse och samvete. Den nu gällande regeln förtjänstgöringstidens längd överensstämmer enligt utskottets mening med dennasyn. I båda motionerna framhålls önskvärdheten av att man kanfå flera tjänstgöringsalternativ för dem som har beviljats vapenfri tjänst. Vidbehandlingen av en motion i denna fråga till riksdag uttaladeförsvarsutskottet (FöU 1971:21 s. 3) bl. Vapenfri tjänstepUktig skallfullgöra tjänst som är betydelsefull för samhället. I lagen ges exempel påtjänst som kan komma i fråga. Uppräkningen utesluter inte andra slag avtjänstgöring som är betydelsefull för samhället. Utbildningen av de vapenfriainriktas pä civila uppgifter som är betydelsefulla i såväl krig som fred. Enligt vad utskottet har inhämtat strävararbetsmarknadsstyrelsen efter att skapa ytterligare utbildningsalternativ inomramen för lagstiftningens syfte. Härvid måste styrelsen självfallet beaktaekonomiska, pedagogiska och administrativa faktorer och tillse att devapenfrias tjänstgöring inte utformas så att den kommer i konflikt medberättigade fackliga intressen. Utskottet erinrar om att statsmakterna harbeslutat om en särskild biständs- och katastrofutbildning för värnpliktiga,vapenfria och kvinnor (prop. 1970:162, SU 1970:221, rskr 436). Utskottet delar motionärernasuppfattning att tjänstgöring för utbildning inom vårdsektorn är av värde förtotalförsvaret. Sådan tjänstgöring förekommer redan och kommer enligt vadutskottet har inhämtat att utökas. Enligt vad utskottet inhämtat hararbetsmarknadsstyrelsen f. n. svårigheter att med gällande regler, bl. a. ifråga om kostnadsansvaret, placera de vapenfria tjänstepliktiga till utbildningoch tjänstgöring. Detta är särskilt allvarligt med hänsyn till attvapenfrinämnden nu har hög kapacitet. En del av den tidigare arbetsbalansen inämnden riskerar att återkomma som balans i . Vidare är detolyckligt om lämplig tjänstgöring inom t. ex. vårdsektorn inte kan erbjudas densom har särskild fallenhet för utbildning inom denna sektor. Ehuru det enligt utskottets mening inte finns anledningtill erinran, mot de nu gällande principerna för tillstånd att fullgöravapenfri tjänst eller mot vapenfrinämndens tillämpning av vapenfrilagen anserutskottet, mot den ovan angivna bakgrunden, att det är lämpligt att nu granskaerfarenheterna av vapenfrilagen och dess tillämpning. Översynen bör givetvis utgå från strävan att nå bästamöjliga säkerhet för en rättvis tillämpning av gällande regler. Den bör bl. a.avse de förhållanden som är bestämmande för möjligheteratt finna lämplig utbildning och tjänstgöring för de vapenfria. Beträffandetjänstgöringsområdena bör klart samhällsnyttig verksamhet i regel kunna anseshänförlig till totalförsvaret i vid bemärkelse. Civilförsvaret och andraväsentliga delar av det civila totalförsvaret bör dock liksom hittillsprioriteras vid tilldelning av vapenfria tjänstepliktiga. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. att riksdagenavslår motionen 1973:636, 2. att riksdagensom sin mening ger Kungl. Maj :f till känna vad utskottet med anledning avmotionen 1973:1114 har uttalat om en översyn av vapenfrilagen. På försvarsutskottets vägnar PER Närvarande: herrar i Gäddvik (m), iEskilstuna (s), i Stenkyrka (c), i (s), Häll(s), Öhvall (fp). (), Glimnér (c), Virgin (m), i (s), (), i (fp) och (). beträffande inriktningen av en översyn av vapenfrilagen avherrar Öhvall och i (båda fp) som anser dels att den del av utskottetsbetänkande som pä s. 5 börjar med "Ehuru det" och slutar med"vapenfria tjänstepliktiga" bort ha följande lydelse: Mot den angivna bakgrunden anser utskottet att det ärlämpligt att nu granska erfarenheterna av vapenfrilag och desstillämpning. Översynen bör innefatta en omprövning av vapenfrilagen medledning av erfarenheterna sedan lagen antogs. Man bör, i enlighet med vad som föresläsi båda motionerna, bl. a. undersöka möjligheterna att finna ett bättre och meralättillämpat villkor för vapenfri tjänst än "djup samvetsnöd".Samhällets sätt att reagera mot den som vägrar tjänstgöra måste enligtutskottets mening komma att beröras av översynen. Systemet för utredning av om den vapenfrisökande uppfyllersamhällets villkor för vapenfri tjänst bör övervägas särskilt. Översynen börvidare avse de förhållanden som är bestämmande för arbetsmarknadsstyrelsensmöjligheter att finna lämplig utbildning och tjänstgöring för de vapenfria.Civilförsvaret och andra väsentliga delar av det civila totalförsvaret börliksom prioriteras vid tilldelning av vapenfria tjänstepliktiga.Varje samhällsnyttig verksamhet bör dock kunna komma i fråga. dels att utskottets hemställanunder I och 2 bort ersättas med en hemställan av följande lydelse: att som sin mening gerKungl. Maj :t till känna vad utskottet med anledning av motionerna 1973:636 och1973:1114 har uttalat om en översyn av vapenfrilagen. «J* - CN O rO cl r-* ocToT O vjD o\ vo o o r (N (S 00 «-! 1-H H C* U-) (O 0 *0 ro c O 10 " OI O - Ttr- a I »I (N lo 0 r ' ro10 ro *o m ro o" o" r-T u-T ro 1 00 r-- VI (N ro i/ >' Hir> o - O 00 On *I (Ts vo o O r r- ro in 00 n C a = o < o - CN (T» CNCN < ro »n v£> vö 0\ \o rt c: I-S CN ro r- -sO r ö «-« ro t- lo OJ Tj- H o o0 ro (N fM (N rJ CN t 00 of; - cs» \o 'O t t Os Os 00\ CJs 0\ --H - t-H --H --H