bet · FW01LU20 · 1973-12-31 00:00:00 — "Särskiltmed hänsyn tUl de ekonomiska rättsverkningarna anser utskottet det vara naturligtatt behålla kravet på giftomannasamtycke i fråga om dem som är . Detkan enligt utskottets uppfatt- LU 1973: 20 128 ninginte heller bortses från ati: förslaget innefattar en inskränkning i föräldrarnasvårdnadsuppgifter och kan leda till en försvagning av familjebanden. Detnuvarande förfarandet med prövning vid såväl allmän domstol somförvaltningsmyndighet av frågan om äktenskapet skall tillåtas synes i denpraktiska tillämpningen inte ha givit upphov till några nämnvärda olägenheter.Utskottet erinrar om att antalet fall, där prövning påkallas, torde komma attytterligare minska som en följd av att kravet på giftomannasamtycke enligtförslaget skall slopas beträffande åldersgruppen . På grand av det anfördatillstyrker utskottet bifall till motionen 1973: 1796, såvitt nu är ifråga." dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse: "7. beträffande giftomannasamtycke attriksdagen med förklaring att propositionen i denna del inte kunnat oförändradantas med bifall tiill motionen 1973: 1796 yrkandet 2 och med avslag påmotionen 1973: 1799 yrkandet 4 för sin del antar 2 kap. 2 § i förslaget tilllag om ändring i med i nedan angivna som reservanternasförslag betecknade lydelse: Kungl.Maj:ts förslag Reservanternas förslag Den som är och ej förut varit gift må ej utan föräldrarnas samtycke erhållatillstånd som avses i 1 §. Den som är förklarad omyndig Den som ärförklarad omyndig eller enligt rättens beslut skall för- eller enligt rättens beslut skall bli omyndig även efter uppnådd förbli omyndig även efter upp-myndighetsålder får ej ingå akten- nådd myndighetsålderfår ej ingå skåp utan förmyndarens samtycke, äktenskap utan förmyndarens Vägras samtycke, kan rätten på samtycke. ansökan tillåta äktenskapet, om Vägras samtycke, kan rätten på skäl för vägran ejföreligger. ansökan tillåta äktenskapet, om skäl för vägran ejföreligger." 7.beträffande formen för ingående av äktenskap av (vpk),som anser delsatt den del i utskottets btitänkande som på s. 87 börjar med orden "Såsomföredragande" och slutar med orden "är i fråga" bort ha följandelydelse: "Utskottetdelar motionäremas uppfattning att formema för samlevnads ingående ochupplösning bör förenklas och avdramatiseras. skottet kan därför inte biträda förslaget i propositionenatt behålla vigseln. Denna bör, såsom motionärerna föreslagit, i ställetersättas av en registrering. Utskottet har i det föregående tillstyrkt attbegreppet äktenskap ersätts med begreppet samlevnad. Registrering kommer därförunder förutsättning av bifall till utskottets förslag i nämnda del att kunnaomfatta även homosexuellt samlevande. Mot såväl familjelagssakkunnigas som motionärernas förslagkan riktas den invändningen att man slopar kravet på vittnen. I den delen ärförslagen oförenliga med den av antagna angåendesamtycke till, minimiålder för samt registrering av äktenskap. Såsom framgår avden ovan intagna (s. 7172) konventionstexten skall kontrahenterna av fri viljaavge sitt samtycke till äktenskapet personligen inför vigselmyndighet och ivittnens närvaro. Utskottet instämmer i föredragande statsrådets uttalande(prop. s. 103) att inte kan anta en lagstiftning som klart skullestrida mot våra förpliktelser på denna punkt. För att de sakkunnigas ellermotionärernas förslag skall kunna lagfästas måste därför dessa kompletterasmed bestämmelser om vittnen. Även i övrigt behöver de i propositionen föreslagnareglerna omarbetas. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att göra en sådan omarbetningpå grandval av vad utskottet nu anfört. Förslag till nya bestämmelser börföreläggas höstriksdag i så god tid att lagändringarna kan träda ikraft ." dels attutskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse: "8. beträffande formen föringående av äktenskap att med förklaring att propositionen ickekunnat i denna del godkännas i anledning av motionen 1973: 1793, såvitt nu äri fråga, hos Kungl. Maj:t hemställer om förslag till nya bestämmelser om registreringi enlighet med vad utskottet förordat." 8. beträffande formen för ingående av äktenskap av herrar i (fp), (), Börjessoni (c), (), herrar () och i (c), som i fråga om utskottets motivering anser dels att det stycke i utskottets yttrande på s. 87 sombörjar med orden "Såsom föredragande" och slutar med orden"ändra dessa" bort ha följande lydelse: "Utskottet framhåller för sin del att de sakkunnigasförslag företer såsom vissa instanser påpekat en del brister. a. framgår icke klart från vilken tidpunkt ett äktenskap skall anses ingånget. I detta hänseende------ (lika med utskottet)------ ändra dessa." 9. beträffande det borgerliga vigselformuläret av herrar i (fp), () ochWinberg (m), som anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.88 med orden "Utskottet har" och som slutar med orden "del avslås"bort ha följande lydelse: "Enligt utskottets mening finns det inte något behovav att utforma det borgerliga vigselformuläret med olika alternativa texter.Det är av värde att en enhetlig text för den borgerliga vigselceremoninbevaras. Det nuvarande vigselformuläret, som får anses ge uttryck för trohetskravetmellan äkta makar enligt 5 kap. 1 § GB, är mycket kort och koncist ochinnehåller enligt utskottets uppfattning ingenting som inte borde kunnaaccepteras av dem som önskar ingå äktenskap. Utskottet kan därför inte biträdaförslaget i propositionen om att ett förenklat alternativ till vigselformulärutformas som endast innehåller de för vigseln konstitutiva momenten. Inteheller kan utskottet tillstyrka motionen 1973: 1796 i den del motionärema föreslåratt ett alternativ till vigselformulär utformas som skulle innebära enutvidgning av det nuvarande formulärets innehåll. Vad utskottet nu anfört börges Kungl. Maj:ttUl känna." dels attutskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse: "9. beträffande det borgerligavigselformuläret att med anledning av propositionen och motionen1973: 1796 yrkandet 3 ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet ovan anförtrörande förslagen om olika alternativ till det nuvarande formuläret." 10. beträffande de frivilliga familjerådgivningsbyråerna av herrar i (fp), (), Börjessoni (c), (), herrar () och i (c), som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 93 som börjarmed orden "Utskottet vill" och som slutar på s. 94 med orden"vidare åtgärd" bort ha följande lydelse: "Utskottet erinrar om att verksamheten vid defrivilliga familjerådgivningsbyråerna bedrivs i huvudsak på samma sätt som vidde offentligt drivna byråerna. I viss omfattning förekommer det samarbetemellan de frivilliga byråerna. Så kan nämnas att ett tiotal byråer med skildahuvudmän och med olika mått av kyrkligt och frikyrkligt inslag har ett gemensamtorgan kyrkliga och ekumeniskafamiljerådgivningsbyråer. Några av de frivilliga byråerna uppbär bidrag frånkommun eller landstingskornmun. Enligt utskottets mening utgör verksamheten vidde frivilliga familjerådgivningsbyråerna ett värdefullt komplement till den ioffentlig regi drivna familjerådgivningen. LU 1973: 20 131 gällerinte minst i nuvarande läge när utbyggnaden av den i offentlig regi drivnafamiljerådgivningen inte nått sådan omfattning att den kan motsvara behovenoch då det är ovisst i vilken takt den fortsatta utbyggnaden kan komma attske. Såsom motionären framhållit innebär de frivilligafamiljerådgivningsbyråerna också en valmöjlighet för människorna. Däri liggerenligt utskottets mening ett självständigt värde som bör tillvaratas. Ilikhet med motionären anser därför utskottet att utbyggnaden av de frivUligafamiljerådgivningsbyråema bör fortgå jämsides med att den i offentlig regidrivna familjerådgivningen byggs ut. I ett senare skede torde det bl. a. pågrundval av resultatet av det inom socialutredningen pågåendeutredningsarbetet angående familjerådgivningens framtida utformning ochorganisation få prövas i vilken mån de frivilliga byråerna bör inlemmas i denframtida organisationen. Föratt en fortsatt utbyggnad av de frivilliga familjerådgivningsbyråerna skallvara möjlig måste emellertid samhäUet lämna ekonomiskt stöd till dessa byråeri betydligt större omfattning än som sker. I vilka formerekonomiskt bidrag från samhällets sida bör lämnas och vilka kvalitativa kravsom därvid bör ställas på den bedrivna verksamheten måste emellertid först bliföremål för närmare utredning. Utskottet anser alt en sådan utredning skyndsamtbör komma tiU stånd." dels att utskottets hemställanunder 14 bort ha följande lydelse: "14. beträffande de frivilligafamiljerådgivningsbyråerna att med anledning av motionen 1973: 1797yrkandet 7 hos Kungl. Maj:t begär skyndsam utredning genom socialutredningeneller på annat sätt om ekonomiskt stöd till de frivUligafamiljerådgivningsbyråernas verksamhet och fortsatta utbyggnad." 11.beträffande hänvisning i 14 kap. GB till lagen om medling avherr (), fröken i (), (), fraÅsbrink (s), herrar i (s). (vpk) och fraNilsson i (s), som anser delsatt det stycke i utskottets yttrande som börjar på s. 94 med orden"Utskottet har" och slutar på s. 95 med orden "meUan samlevande"bort ha följande lydelse: "Utskottethar emellertid vid sina överväganden på denna punkt inte kunnat bortse från attde sakkunniga i och för sig anfört vägande skäl för att i GB ha en upplysningom medling. Inom utskottet har därför diskuterats om de av de sakkunnigaframförda synpunkterna inte skuUe kunna tillgodoses genom att i 14 kap.behålles en paragraf, i vilken ges en hänvisning till att bestämmelser ommedling finns intagna i lagen om medling mellan samlevande. Utskottet har dockinte funnit det LU 1973: 20 132 lämpligtatt som enda återstod av 14 kap. behålla en hänvisning till lagen om medling.Enligt utskottets mening torde detta också vara från ifrågavarande synpunktonödigt. Utskottet förmodar nämligen att man vid redigeringen av lagbokenkommer i fortsättningen på det sätt som brakar ske i liknande faU att under14 kap. i GB ange att kapitlet upphört genom lagen om medling mellansamlevande." dels att utskottetshemställan under 15 bort ha följande lydelse: "15. beträffande hänvisning i 14 kap. GB tilllagen om medling att med avslag på motionen 1973: 1791, såvitt nu äri fråga, beslutar att 14 kap. GB skall upphöra att gälla." 12. beträffande införande av institutet betänketidav (vpk), som anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 99 börjar med orden "Idet" och slutar på s. 100 med orden "denna del" bort ha följandelydelse: "I det till motionen1973: 1793 fogade lagförslaget har i 2 § upptagits en bestämmelse av innehållatt samlevnad upplöses genom endera eUer båda parternas skriftliga anmälan hosfolkbokföringsmyndighet. Detta innebär att motionärerna har den uppfattningenatt betänketid inte skaU förekomma ens i de i proposUionen föreslagna faUen.Mot bakgrund av principen om att samlevnaden skall vara frivillig är detenligt utskottets mening logiskt att över huvud taget inte uppställa något kravpå betänketid utan medge makar en absolut rätt till omedelbaräktenskapsskillnad. Såsom utskottet ovan antytt fordrar emellertid barnensintresse vissa hänsyn. Om parterna har barn bör därför enligt utskottets meningförhastad separation förebyggas. Detta bör dock inte ske med enmateriellrättslig reglering om betänketid utan kan, såsom motionärernaföreslagit, tillgodoses med en ändring i de processuella reglerna. UtskottettUlstyrker därför förslaget i motionen 1973: 1793 att bestämmelserna ombetänketid skall utgå. Detta föranleder emeUertid en omfattande omarbetning avlagförslaget. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att lägga fram förslag därom till1973 års höstriksdag." dels att utskottets hemställan under 24 bort haföljande lydelse: "24. beträffande införande av institutetbetänketid att med bifall till motionen 1973: 1793, såvitt nu är ifråga, hos Kungl. Maj:t hemställer att förslag till ändrade bestämmelser påifrågavarande område i enlighet med vad utskottet förordat föreläggs ." av fra Äsbrink (s), somanser delsatt den del av utskottets yttrande som börjar på s. 99 med orden"Utskottet vill" och som slutar med orden "avstyrkermotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: "Utskottet delar motionärernasmening att skilsmässa bör föregås av viss betänketid även i de fall där makarnaär ense om att skiljas och inga barn finns i familjen. uppfattning föreligger det inte något praktiskt behov av attföreskriva olika lång betänketid för skilda typer av situationer. Utskottetansluter sig därför till de motionärer som föreslagit att betänketiden även inu avsett fall bör omfatta . Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet, såvittnu är i fråga, bifall tiU motionerna 1973: 1799, 1973: 1801 och 1973:1803.Utskottet avstyrker bifall tUl motionerna 1973: 1738, 1973: 1778, 1973: 1796och 1973: 1797 i motsvarande del." dels attutskottets hemstäUan under 25 bort ha följande lydelse: "25. beträffande institutetbetänketid att med förklaring att propositionen i denna del intekunnat oförändrad antas med bifall till motionerna 1973: 1799 yrkandet 3,1973: 1801 yrkandet 3 och 1973: 1803 samt med avslag på motionerna 1973: 1738yrkandet 2, 1973: 1778, 1973: 1796 yrkandet 6 och 1973: 1797 yrkandet 2 för sindel dels antar 11 kap. 1 § i förslaget till lag om ändring igiftermålsbalken med i nedan angivna som reservantens förslag betecknadelydelse, delsbeslutar att 11 kap. 2 § i förslaget skall utgå, Maj:ts förslag Reservantens förslag 1 § Är makar ense om att akten- Villmake att äktenskapet skall skåpetskall upplösas, har de rätt upplösas, har han rätt till äkten- till äktenskapsskillnad. Har make skapsskillnad efter betänketid, barn som står Om äktenskapsskillnad utan fö- underhans vårdnad, skall akten- regående betänketid stadgas i 4skapsskillnaden dock föregås av och 5 §§. 2§ Vill endast en av makarna att äktenskapet skall upplösas, har han rätt till äktenskapsskillnad efter betänketid." 14. beträffande institutet betänketid av herrar i (fp), (), Börjessoni (c), (), herrar () och i (c), som anser dels attden del av utskottets yttrande som börjar på s. 99 med orden LU 1973: 20 134 "Utskottetvill" och som slutar med orden "avstyrker motionsyrkandena"bort ha följande lydelse: "har själv framhåUit att en regel om omedelbar skilsmässa kan sägasinnefatta en viss risk för att skilsmässor kommer till stånd på grundval avbeslut som inte är fattade efter moget övervägande. Enligt utskottets mening ärdet angeläget att förhastade skilsmässor förebyggs. Detta framhölls redan idirektiven till familjelagssakkunniga. Att makarna förklarat sig vara ense om att skiljas utesluter inte att beslutet om skilsmässa från endera ellerbåda makarnas sida tillkommit i affekttillståmd i samband med en tillfälligkris i samlevnaden. Man måste i sådana fall räkna med att det av praktiska ochpsykologiska skäl stundom kan vara svårt för vederbörande att med erforderligsnabbhet ta initiativ tUl en försoning och tUl att ansökan omäktenskapsskillnad återtas. En betänketid skulle ge makarna ytterligaremöjlighet att söka kontakt med familjerådgivningen och minska risken för attbeslut, som kanske strider mot makarnas djupare intentioner, ej tas underförnyat övervägande. Enligt utskottets uppfattning bör det därför i lagenfinnas en spärr som hindrar att en gemensam ansökan om skilsmässa automatiskt utan ytterligare åtgärder från makarnas sida resulterar idom på äktenskapsskillnad. I förhållande till förslaget innebär detta attbetänketid bör vara obligatorisk även när makar, som är ense om att skiljas,saknar barn . Enligt utskottets mening kan dock betänketiden idessa fall med fördel göras något kortare än eljest. Utskottet ansluter sigtill de motionärer vilka förordar att betänketiden i här avsedda fall börbestämmas tUl ." dels att utskottetshemställan under 25 bort ha följande lydelse: "25. beträffande institutet betänketid attriksdagen med förklaring att propositionen i denna del inte kunnat oförändradantas med bifall till motionerna 1973: 1738 yrkandet 2, 1973: 1778, 1973:1796 yrkandet 6 och 1973: 1797 yrkandet 2 samt med avslag på motionerna 1973:1799 yrkandet 3, 1973: 1801 yrkandet 3 och 1973: 1803 för sin del dels antar 11 kap. 1 och 3§§ i förslaget till lag om ändring i med i nedan angivna somreservanternas förslag betecknade lydelse, dels beslutar att 11 kap. 2 § iförslaget skall utgå Kungl.Maj:ts förslag Reservanternas förslag 1 § Är makar ense om att äktenska- Vill make att äktenskapet skall pet skall upplösas, harde rätt tiU upplösas, har han rätt tiU äkten-äktenskapsskillnad. Har makebarn skapsskUlnad efter betänketid. som står under hans vårdnad, skalläktenskapsskillnaden dock föregås av betänketid. Om äktenskapsskillnad utan föregåendebetänketid stadgas i 4 och 5 §§. Vill endast en av makarna attäktenskapet skall upplösas, har han rätt till äktenskapsskillnad efterbetänketid. Betänketid inledes när makarna gemensamt ansöker om äktenskapsskillnadeller när makes yrkande om äktenskapsskillnad delges andra maken. Harbetänketid löpt , meddelas dom på äktenskapsskillnad,om make framställer särskilt yrkande därom. Har sådant yrkande ej framställtsinom från betänketidens början, är frågan om äktenskapsskiUnad förfallen.Avvisas talan om äktenskapsskillnad eller avskrives mål därom, upphörbetänketiden. Betänketid inledes när makarna gemensamt ansöker om äktenskapsskillnadeUer när makes yrkande om äktenskapsskillnad delges andra maken. Harbetänketid löpt , meddelas dom på äktenskapsskillnad,om make framställer särskilt yrkande därom. Om makarna gemensamt ansökt omäktenskapsskillnad och ingen av makarna har barn som står underhans vårdnad är det dock tillräckligt att betänketid löpt under minst tremånader. Har särskilt yrkande som avses i första stycket ejframställts från betänketidens början, är frågan omäktenskapsskillnad förfallen. Avvisas talan om äktenskapsskillnad elleravskrivs mål därom, upphör betänketiden." 15. beträffande bestämmelser om laga kraft av herrIsraelsson (vpk), som anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.102 med orden "Förslaget i" och slutar med orden "därförmotionsförslaget" bort ha följande lydelse: "Utskottet har i det föregående uttalat sig för attfrågan om en viss tids frist för att förhindra förhastade separationer börlösas på processuell väg. Motionäremas förslag om att upplösning av äktenskapskall vinna laga kraft först synes utskottet väl tiUgodose detta Utskottet tillstyrker därför motionsförslaget.Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att höstriksdag lägga framförslag som tillgodoser utskottets önskemål." dels attutskottets hemställan under 27 bort ha följande lydelse: "27. att beträffandebestämmelser om laga kraft i anledning av motionen 1973: 1793 hos Kungl. Maj:themställer att förslag till lagändring föreläggs höstriksdag i enlighetmed vad utskottet förordat." 16. beträffande underhållsbidrag av herrIsraelsson (vpk), som anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.103 med orden "Under det" och slutar på s. 104 med orden "idenna del" bort ha följande lydelse: "Utskottet anser i likhet med motionärerna attunderhållsskyldighet mot f. d. samlevnadspartner bör och i takt medutjämningen könen emellan avskaffas. Enligt utskottets mening kommer defullständiga materiella förutsättningarna för underhållsskyldighetensborttagande helt att föreligga först sedan avgörande steg tagits på vägen motklassamhällets avskaffande. Såsom motionärerna framhåller behövs un-derhåUsbidragtills vidare för att skydda och kompensera den part som i samlevnaden tvingatseftersätta utbildning och yrke. Utskottet tillstyrker därför motionsförslagetatt underhållsskyldighet skall kunna åläggas part om särskilda skäl finnshärför. Den bör dock såsom motionärema föreslagit begränsas till ." dels att utskottets hemställanunder 28 bort ha följande lydelse: "28. beträffande underhållsbidrag attriksdagen med avslag på motionen 1973: 1799, yrkandet 1, och med bifall tillmotionen 1973: 1793, yrkandet 7 hos Kungl. Maj:t hemställer att förslag tilländrade regler om underhållsbidrag föreläggs höstriksdag." 17. beträffande egendomsordningen av (vpk), som anser dels att det stycke i utskottets yttrande på s. 105 sombörjar med orden "De av" och slutar med orden "denna del"bort ha följande lydelse: "De av motionärerna berörda rättsreglerna är föremålför famUje-lagssakkunnigas överväganden och bör därför inte nu ändras. Motionärernasförslag har emellertid enligt utskottets mening stora förtjänster. Utskottetanser därför att detta bör läggas tiU grund för det fortsatta uredningsarbetet.På grund härav tillstyrker utskottet att motionen i denna del överlämnas tUl desakkunniga." dels attutskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse: "29. beträffandeegendomsordningen att i anledning av motionen 1973: 1793, såvitt nuär i fråga, hos Kungl. Maj:t hemställer att motionen och utskottets betänkandei denna del överlämnas till familjelagssakkunniga för att läggas till grund fördet fortsatta utredningsarbetet." 18. beträffande möjlighet för fadern att få vårdnaden omutomäktenskapligt barn av herrIsraelsson (vpk), som anser dels att det stycke i utskottets yttrande som på s. 108börjar med orden "Utskottet övergår" och slutar på s. 109 med orden"denna del" bort ha följande lydelse: "Utskottet övergår därefter till att behandlayrkandena i motionen 1973: 1793. Såsom motionärerna anför är det rättsligautgångsläget mellan föräldrar inte förutsättningslöst, eftersom vårdnadsfrågankan prövas endast på faderns ansökan. Med utgångspunkt i grundprincipen attbarnels bästa skall vara avgörande i fråga om vårdnaden av detta synes detutskottet logiskt att ingen av föräldrarna bör ha ett legalt företräde tillvårdnad om barn. Kommer föräldrarna inte överens om vem som skall ha vårdnadenbör rätten bestämma om denna. Utskottet medger dock att ett sådant system kanmedföra vissa komplikationer, eftersom barnet kan komma att saknavårdnadshavare vid födelsen. Ofta är faderskapet då ännu inte fastställt,vilket självfallet är en förutsättning för att fadern skall kunna fåvårdnaden. Enligt utskottets mening bör detta problem kunna lösas genom attbarnavårdsnämnden interimistiskt far vårdnaden om barnet tUl dessvårdnadsfrågan avgjorts. Härigenom skulle man också lösa de problem, som i daguppstår när barnets blod måste bytas och vårdnadshavaren av religiösa skäl motsättersig detta. Utskottet tillstyrker sålunda att vårdnadsreglernaomarbetas i enlighet med vad utskottet nu anfört. Detta bör ankomma på Kungl.Maj:t som till höstriksdag bör lägga fram förslag tiU nya lagregler påområdet." dels att utskottets hemställanunder 31 bort ha följande lydelse: "31. beträffande möjlighet för fadernatt få vårdnaden om utomäktenskapligt barn att a) medförklaring att propositionen i denna del inte kunnat godkännas i anledning avmotionen 1973: 1793, såvitt nu är i fråga, hos Kungl. Maj:t hemställer attförslag till ändrade regler om vårdnaden av barn föreläggs höstriksdagi enlighet med vad utskottet ovan förordat, b) att riksdagenavslår motionen 1973: 1796 yrkandet 7." LU 1973: 20 138 19.beträffande möjlighet för ogifta föräldrar att utöva vårdnaden gemensamt avherr (), () och (vpk), som anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 110 börjar med "Utskottetvill" och som slutar på s. 111 med "barnets synpunkt" bort haföljande lydelse; "Utskottetdelar motionärernas, uppfattning i motionen 1973: 1779, som sammanfaller medden som omfattats av en majoritet inom de sakkunniga. Det synes oss som omföredragande statsrådet givit till känna enahanda mening när han ipropositionen (s. 85) anför följande: 'I fråga om vårdnaden om bam och rättentill den gemensamma familjebostaden bör därför eftersträvas i sak enhetligaregler för alla samlevande oberoende av om samlevnaden sker inom äktenskapetsram eller inte.' Det kan enligt vår mening inte finnas något skäl att förmenaden ena av samlevande föräldrar vårdnaden om bam för vilka de gemensamt önskarta ansvar. Sakligtsett talar starka skäl för ett möjliggörande av gemensam vårdnad även i de falldär föräldrarna lever åtskilda; yrkande härom har framställts i motionen 1973:1795.