bet · FW01UbU5 · 1973-12-31 00:00:00 — Vad beträffar kapaciteten för vidareutbildning avsjuksköterskor har i propositionen beräknats medel för 225 terminskurser,vilket i förhållande till motsvarande medelsanvisning för innevarande budgetårinnebär en ökning med 10 terminskurser. hade i sin anslagsframställningföreslagit att medgivande skulle lämnas till inrättande av 245 terminskurser. I motionerna 1973: 37, 1973: 727och 1973: 921 har framställts yrkanden som samtliga avser en ökning avifrågavarande utbildningskapacitet. Motionerna 1973: 727 och 1973: 921anknyter direkt till förslag och åsyftar sålunda båda attnå den utbildningskapacitet för /74 som skolöverstyrelsenhemställt om medel för.Yrkandet i motionen 1973: 37 har ett vidare syfte och synes avse ändring i detidigare beslutade riktlinjerna för vidareutbildningens dimensionering. Medanledning av motionsyrkandena bör först påpekas att av medgivetantal terminskurser av olika anledningar inte har kunnat komma till stånd. /70 anvisade medel till 148 kurser. Efter ansökningarfrån huvudmännen medgav att 92 kurser fick anordnas.Motsvarande tal för läsåren 1970/711972/73 är 175, 210 och 215 respektive 137,155 och 160. Ej heller det av medgivna antalet elevplatservid de olika skolorna har tagits i anspråk. Vad beträffar innevarande läsår kanemellertid en inte oväsentlig förbättring i detta avseende noteras. Enligtvissa preliminära uppgifter har flertalet elevplatser tagits i anspråk. Senasthösten 1972 har riktat uppmärksamhet påbehovet av vidareutbildade sjuksköterskor, och vad som även i övrigt framkommiti ärendet bekräftar uppgifterna att det föreligger en uttalad brist påvidareutbildade sjuksköterskor. Utskottet måste beklaga att det intevarit möjligt att utnyttja hela den utbildningskapacitet för vilken riksdagenanvisat medel. Utskottet delar departementschefens uppfattning att det inte nufinns någon anledning att fatta beslut om ändring i de 1968 beslutaderiktlinjerna för vidareutbildningens dimensionering. Mot bakgrunden avutnyttjandegraden synes det utskottet inte heller meningsfullt attriksdagen nu binder medel för ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag ökatantal terminskurser. Utskottet bedömer det som allvarligt att bristen påvidareutbildade sjuksköterskor till en väsentlig del synes bero på att det avolika skäl inte varit möjligt att nå statsmakternas mål för vidareutbildningensomfattning. Då man nu kan notera vissa förhållanden som innebär ökade praktiskamöjligheter att anordna av statsmakterna beslutade terminskurser är det enligtutskottets mening angeläget att man genom en ökad samverkan bl. a. i vadavser intagningen mellan utbildningshuvudmännen uppnår att debefintliga elevplatserna utnyttjas till fullo. Vidare bör övervägas vilkaåtgärder i övrigt som bör vidtas för att nå fram till sådana organisatoriskaförändringar m. m. i vidareutbildningsverksamheten att denutbildningskapacitet för vilken anvisar medel blir utnyttjad.Utskottet föreslår att i anledning av förevarande motionsyrkandensom sin mening ger denna uppfattning till känna för Kungl. Maj;t. I motionen 1973: 1261 yrkas att Svenska röda korsetav anslagsmedlen under nu ifrågavarande anslagsrubrik skall få bidrag med . för utbildning av vägsamariter. har kunnat utbildas ca 5 000vägsamariter och som ett etappmål har uppsatts 10 000 utbildade. avlämnade trafiksäkerhetsverket en promemoria med UbU 1973: 5 12 förslagtill målsättning för arbetet för ökad trafiksäkerhet. Av propositionen 1973: 1 (bilaga 8, s. 73) framgår att ianslutning till bearbetningen av remissmaterialet kommer att övervägas i vilkenutsträckning trafiksäkerhetsverkets förslag kan tjäna som underlag för arbeteti en arbetsgrupp som skall tillsättas. Promemorian tar upp till behandling ävenfrågan om beredskapen att ta hand om skadade och redovisarvägsamaritverksamheten som ett angeläget led i strävandena att minska antaletdödade i trafiken. Utskottet, som inte kan tillstyrka motionsyrkandet om attmedel från nu ifrågavarande anslag skall tas i anspråk för /74, vill erinra om att trafikutskottet i sitt betänkande 1972:7 understrukit vikten av att utbildningen i första hjälpen vid trafikolyckorintensifieras. Under åberopande av det anförda hemställer utskottet l.att bemyndigar Kungl. Maj:t att beslutaom statsbidragets storlek vid eventuell avkortning av läsårets längd förgrundutbildning av sjuksköterskor, 2. att bemyndigar Kungl. Maj:t att besluta om statsbidrag tillEastmaninstitutet, 3. att bemyndigar Kungl. Maj:t att besluta om statsbidrag tillSociala barna- och ungdomsvårdsseminariet, 4. att beträffande antalet terminskurser för vidareutbildningav sjuksköterskor avslår motionerna 1973: 727 och 1973:921 i denna del, 5. att riksdagenavslår motionen 1973: 1261, 6. att med bifall till propositionen 1973: 1 och med avslag påmotionerna 1973: 727 och 1973: 921 i denna del till Bidrag till vissvårdyrkesutbildning för /74 anvisar ett förslagsanslag av , 7. att beträffande åtgärder för anordnande av vidareutbildningskurserför sjuksköterskor som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört i anledning av motionerna 1973: 37, 1973: 727 och 1973: 921. 4.Kostnader för viss personal vid statliga realskolor m. fl. Maj:ts förslag under punkterna D 17D 19 (s. 268270) ochhemställer att /74 anvisar 1. till Kostnader för viss personal vidstatliga realskolor ett för slagsanslag av , 2. till Bidrag till driften av högre kommunala skolor ett förslagsanslagav , 3. till Bidrag till driften av riksinternatskolor ett förslagsanslag av . Sjöbefälsskoloma: Utbildningskostnader m. fl. anslag.Utskottet till styrker Kungl. Maj:ts förslag under punkterna D 20D 26 (s. 271 280) och hemställer attriksdagen för /74 anvisar 1. till Sjöbefälsskolorna:Utbildningskostnader ett förslagsanslag av , 2. till Sjöbefälsskolorna: Utrustningm. m. ett reservationsanslag av , 3. till Statens skogsinstitut:Avlöningar till lärarpersonal m. m. ett förslagsanslag av 1 436 OCX) kr., 4. till Statens skogsinstitut:Driftkostnader ett reservationsanslag av , 5. till Trädgårdsskolan iNorrköping: Utbildningskostnader ett förslagsanslag av , 6. till Trädgårdsskolan i Norrköping:Materiel m. m. ett reservationsanslag av , 7. till Bidrag till iFilipstad ett förslagsanslag av . Bidrag till driften av vissa privatskolor. Maj:thar under punk ten D 27 (s. 281283) föreslagit att till Bidrag till driften av vissa privatskolor för /74 anvisa ett förslagsanslag av 1973: 466 av m.fl. (m) vari hemställs att måtte besluta höja bidraget tillRestenässkolan från 6: . per elev och dag av läsåret till , 1973: 1295 av iLane-Herrestad m. fl. (c, s, fp) vari hemställs att måtte 1. besluta attbidraget till Restenässkolan skall utgå med . per elev och dag fr. o. /74, 2. anvisa ett iförhållande till Kungl. Maj:ts förslag med . förhöjt förslagsanslagtill Bidrag till driften av vissa privatskolor om 1973: 1336 av () vari hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger Kungl. Maj:t till känna att beslut om indragning avstatsbidraget till någon av de skolor som får bidrag enligt kungörelsen (1964:137) om statsbidrag till vissa privatskolor inte bör fattas förrän frågan i detenskilda fallet underställts , 2. att riksdagensom sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförtsbeträffande statsbidragsgivningen till och Ahlströmska skolan. UbU 1973: 5 14 I fråga om statligt driftbidrag till skola somerhåller bidrag enligt kungörelsen (1964: 137) om statsbidrag till vissaprivatskolor föreslås i propositionen 1973: 1 att statsbidrag ej längre skallutgå om kommun, där sådan skola är belägen, beslutar avveckla motsvarandekommunala bidrag till skolan. Enligtmotionen 1973: 1336 bör frågan om fortsatt statsbidrag till enskild skola intebero enbart av den omständigheten att en kommun inte anser sig kunna ge visstbidrag. Motionären anser att sådan fråga liksom bör avgöras av Kungl.Maj:t och riksdag från fall till fall. Ett beslut av i enlighet medförslaget i propositionen 1973: 1 anses kunna få anmärkningsvärda konsekvenserför skola som får ett i sammanhanget ringa kommunbidrag samt för Franskaskolan, beträffande vilken beslutat att statsbidrag skallutgå av särskilda skäl. Utskottethar den uppfattningen att Fjellstedtska skolan och Lundsbergs skola inteomfattas av förslaget i propositionen 1973: 1. Vidare bör enligt utskottetsmening Kungl. Maj:t av särskilda skäl kunna medge fortsatt statsbidrag även omdet kommunala bidraget dras in. I övrigt anser utskottet att om kommun, därskola som avses i propositionen är belägen, inte skulle anse sig kunnafortsätta att ge driftbidrag, statsbidraget bör avvecklas successivt. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet förevarande yrkande i motionen1973: 1336. Imotionen 1973: 1336 erinras beträffande och Ahlströmska skolanom att bidrag till driften av verksamheten vid dessa skolor inte beräknats /74. Om förhandlingarna om kommunalisering inte leder till förskolorna positivt resultat före utgången av juni månad innevarande år ansesrisk föreligga för att skolorna avvecklas med besvärandekonsekvenser för bl. a. personalen. Motionären anser det skäligt att i ettsådant läge statligt driftbidrag till verksamheten för /74anvisas på tilläggsstat . Utskottet förutsätter att Kungl. Maj:t därestkommunalisering inte kommer till stånd utan särskild åtgärd eller uttalandefrån sida vidtar erforderliga åtgärder för att förhindra inteönskvärda konsekvenser för elever och skolpersonal och avstyrker därförförevarande yrkande i motionen 1973: 1336. Statsbidragettill Restenässkolan, som varit oförändrat 6: . per elev och dag av läsåretsedan läsåret 1967/68, föreslås i motionerna 1973: 466 och 1973: 1295 höjt till8 kr. fr. o. m. /74. Yrkandet överensstämmer med ett avskolöverstyrelsen framfört förslag som Kungl. Maj:t ej biträtt. Utskottet,som delar den i motionerna framförda uppfattningen om behovet av en höjning avstatsbidraget till Restenässkolan, tillstyrker yrkandena i motionerna 1973: 466 och 1973: 1295 angåendeett uppräknat bidrag. Underåberopande av det anförda hemställer utskottet 1. att beträffande prövningav frågan om fortsatt statsbidrag till privatskola avslår motionen 1973: 1336i denna del, 2. att beträffande fortsattstatsbidragsgivning till och Ahlströmska skolan avslår motionen1973: 13361 denna del, 3. att beträffandestatsbidrag till Restenässkolan med bifall till motionerna 1973:466 och 1973:1295 i denna del beslutar att statsbidrag skall utgå med . per elev ochdag av läsåret, 4. att i anledning avpropositionen 1973: 1 och med bifall till motionerna 1973:466 och 1973: 1295 idenna del till Bidrag till driften av vissa privatskolor för /74anvisar ett förslagsanslag av . Bidrag till driften av enskild yrkesutbildning. Kungl.Maj:t har under punkten D 28 (s. 283286) föreslagit att till Bidragtill driften av enskild yrkesutbildning för /74 anvisa ettreservationsanslag av . 1973: 917 av m.fl. (m, c, fp) vari hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t mätteuttala att statsbidrag skall utgå till iGöteborg även efter , 1973: 1305 av m.fl. (m) vari hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t som sinmening ger till känna att avvecklingen av statsbidrag till enskildayrkesskolor, när sådan aktualiseras, skall ske i samförstånd med respektiveskolors huvudmän och på sådant sätt att man icke utsätter lärare, elever ochandra berörda för tidspress. Maj:t har den 27 maj 1970uppdragit åt att komma in med förslag rörande det praktiskagenomförandet i fråga om avvecklingen av statsbidraget till vissa enskildayrkesskolor. Maj:t åt överstyrelsen att inkomma med en plan rörande fortsatt avvecklingav statsbidraget till viss enskild yrkesutbildning. Enligt direktiven skullestatsbidrag endast utgå i sådana fall där motsvarande utbildning ej kundeerbjudas inom gymnasieskolan eller inom statlig och UbU 1973: 5 16 kommunalvuxenutbildning samt i sådana fall där synnerliga skäl för fortsattstatsbidragsgivning förelåg. Som riktpunkt för arbetet skulle gälla att statsbidragvid fall av avveckling skulle upphöra att utgå senast med utgången av juni1973. har inkommit med en plan rörande denfortsatta avvecklingen av statsbidraget till enskilda yrkesskolor. Avpropositionen 1973: 1 framgår bl. a. att statsbidraget för sex enskildayrkesskolor kommer att avvecklas under /73 som följd av tidigarebeslut och att förhandlingar pågår om kommunalisering för tre skolor samt attytterligare några skolor beräknas upphöra under /73. Därtilluttalar departementschefen att stats bidraget förutsätts upphöra med utgångenav /73 för sju enskilda yrkesskolor. och föreslås attstatsbidraget till respektive skola skall upphöra fr. o. m. . Imotionen 1973: 1305 hemställs att vid fall av avveckling av statsbidrag tillenskild skola tidpunkten för avvecklingen skall fastställas i samförstånd medvederbörande huvudman och under skäligt hänsynstagande till den berördaskolpersonalens intressen. Enligtpropositionen 1973: 1 avses vissa bestämmelser bli utfärdade för att tillgodoseskolpersonalens intressen. Utskottet understryker för sin del vikten av attKungl. Maj:t vidtar erforderliga åtgärder för den personal som friställs genombesluten om avveckling av statsbidrag. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionen 1973: 1305. 1motionen 1973: 917 yrkas att statsbidrag skall utgå till även efter . Enligt motionen är undervisningenvid denna skola av speciellt slag och fyller ett för samhället ochnäringslivet angeläget behov, varför särskilda skäl för fortsattstatsbidragsgivning anses föreligga. Vidavveckling av statsbidraget till kanskolstyrelsen i i den ökade utsträckning som medgerinom gymnasieskolan anordna ekonomiska specialkurser motsvarande dem somfunnits vid handelsinstitutet. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetyrkandet i motionen 1973: 917. Åberopande det anfördahemställer utskottet l.att till Bidrag till driften av enskildyrkesutbildning för /74 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att avslår motionen 1973: 1305, 3. att avslår motionen 1973: 917. 8.Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. Kungl. Maj:t harunder punkten D 29 (s. 286287) föreslagit att tillFrämjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. för budgetåret1973/74 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1973: 1302 av m. fl. (m,c) hemställs att till Främjande av lärlingsutbildning hoshantverksmästare m. m. beslutar anslå . Maj:ts förslag innebär attantalet bidragsrum minskas med 300 till I 200. I motionen 1973: 1302 föreslåsatt en förändring av statsbidragssystemet genomförs fr. o. m. nästa budgetår.Motionärerna önskar dels en ändring av kvalifikationskraven förstatsbi-dragsberättigad lärlingsutbildning, dels en uppräkning av nu utgåendebidragsbelopp. Kostnaderna för /74 beräknas härigenom komma attöverstiga det av Kungl. Maj:t föreslagna anslagsbeloppet med 1,2 milj. kr. Iavvaktan på ställningstagande till de förslag yrkesutbildningsberedningen lagtfram om förbättringar av bidragsgivningen till bl. a. lärlingsutbildning ärutskottet inte berett förorda någon ändring av nu gällandebidragsbestämmelser. Utskottet avstyrker därför bifall till motionsyrkandetoch hemställer att med bifall till propositionen 1973: 1och med avslag på motionen 1973: 1302 till Främjande av lärlingsutbildninghos hantverksmästare m. m. för /74 anvisar ett förslagsanslagav . 9.Bidrag till kostnader för granskning av utförda gesällprov. Vissa kurser förIngenjörer m. m. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punkterna D30D 31 (s. 287288) och hemställer att för /74anvisar 1. till Bidrag till kostnader för granskning av utförda gesällprov ettanslag av , 2. till Vissa kurser för ingenjörer m. m ett reservationsanslag av . Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s), (), (),i (s), Nordstrandh (m), i (s), Elmstedt (c),i (s), (), i Skärstad (c), fruSundberg (m), herrar i (vpk). () och i (c). UbU1973: 5 18 A. vid punkten 1 (Vissa gemensamma frågor) beträffandebidrag till driften av skola med annan huvudman än stat och kommun av () och () som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 4 som börjar med »Enligt utskottets» och slutar med »och 1973:1306» bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör större frihet och flermöjligheter skapas för föräldrar och målsmän att välja huvudman för skola därderas barn skall undervisas. Även om det av samhällsekonomiska och andra skälvarken är möjligt eller ens eftersträvansvärt att bygga upp ett helt parallelltskolsystem som har annan huvudman än kommunen, får detta dock icke utesluta förutsättningslöst genom utredning prövar, i vilken utsträckning inom enkommuns skolväsen skolor kan drivas av enskild huvudman utan att nuvarandekostnadsramar för skolväsendet överskrids och utan att de föräldrarsvalmöjligheter minskar som önskar låta sina barn gå i en skola. Detbör vidare genom utredningen kunna utarbetas förslag till sådana bestämmelserför stats-och kommunbidrag till driften av grundskola och gymnasieskola, attbidrag skall kunna utgå utan villkor om visst huvudmannaskap. Det ligger stort värde i att olika huvudmän på olika sättsöker finna de bästa lösningarna på frågor som gäller såväl de ökandeskolkostnader-na som skolans inre arbete och undervisningsresultat. Utskottettillstyrker sålunda den föreslagna utredningen om nya bestämmelser för bidragtill verksamheten vid existerande enskilda skolor och de enskilda skolor somkan komrna att startas. Det utredningsarbete som utskottet förordat bör utgåfrån beslut om godkännande av en av generalkonferensantagen konvention mot diskriminering inom undervisningen (prop. 1967: 36, UU1967: 14, rskr 1967: 369) och kunna bedrivas inom ramen för den nyligentillsatta utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK). dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att i anledning avmotionen 1973: 700 i vad den avser skolor med annan huvudman än stat ochkommun samt motionen 1973: 1306 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna attutredningen om skolan, staten och kommunerna bör få tilläggsdirektiv i enlighetmed vad utskottet förordat. B. vid punkten 2 (Bidrag till driften av gymnasieskolor)beträffande stödiindervisning för invandrarelever i gymnasieskolan av herrar stedt (c), i Skärstad (c). i (vpk) och i (c) som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed »Ut- skotteterinrar» och slutar med »i motionerna» bort ha följande lydelse: Någonprincipiell skillnad beträffande behovet av stödundervisning finns inte mellangrundskolan och gymnasieskolan. Enligt utskottets mening bör, liksom igrundskolan, i gymnasieskolan utgå statsbidrag till stödundervisning förinvandrarelever under högst per undervisningsgrupp. Utskottet tillstyrkerdärför bifall till de förevarande yrkandena i motionerna 1973: 702 och 1973:1310. delsatt utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse; 5. att beträffande anordnande avstödundervisning för invandrarelever i gymnasieskolan bifaller motionerna 1973: 702 och 1973: 1310 i denna del, dels att utskottets hemställan under 6 vid bifalltill yrkandet beträffande hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 6. att i anledning av propositionen1973: 1 och med bi fall till motionerna 1973: 702 och 1973: 1310 i denna del till Bidrag till driften av gymnasieskolor för /74 anvisar ett förslagsanslag av 1 , C.vid punkten 6 (Bidrag till driften av vissa privatskolor) beträffanderiksdagens prövning av frågan om fortsatt statsbidrag till vissa privatskolorav herrar (), Nordstrandh (m), Elmstedt (c), i Skärstad(c), (), herrar () och i (c) somanser dels att den del av utskottets yttrande på s. 14som börjar med »Utskottet har» och slutar med »motionen 1973: 1336» bort haföljande lydelse: Ettgodtagande av den föreslagna principen för avveckling av statsbidrag tillvissa privatskolor skulle få anmärkningsvärda konsekvenser i vad avser de avriksdagen tidigare fattade besluten om statsbidrag till dessa skolor. Ettbortfall av ett ringa kommunalt bidragsbelopp från kommunen därskolan är belägen torde således medföra förlust också av hela det av riksdagenbeslutade statsbidraget till skolan i fråga. För Whitlockska uppgårt. ex. kommunbidraget från till av de totaladriftkostnaderna. Vidare har beträffande Franska skolan år 1969fattat beslut om att statsbidrag skall utgå till denna skola av särskilda skäl.Det är då inte rimligt att nu avhänder sig ansvaret för denna skolasfortsatta existens. Principiellt är utskottet av den uppfattningen att fråganhuruvida enskild skola skall få behålla ett statsbidrag eller ej inte bör beroenbart av den omständigheten att en kommun inte anser sig kunna ge visstbidrag. Frågan om fortsatt statligt bidrag till skola och storleken av detsammabör liksom vara en fråga som Kungl. Maj:toch riksdag avgör från fall till fall. Därvid kan de särskilda hänsynstagandengöras som situationen i varje enskilt fall kräver. Utskottetär sålunda inte berett förorda att avhänder sig möjligheterna tillindividuell prövning av frågan om fortsatt statsbidrag. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. att beträffande fortsatt bidrag enligtkungörelsen 1964: 137 om statsbidrag till vissa privatskolor med avslag påpropositionen 1973: 1 och med bifall till motionen 1973: 1336 i denna del somsin mening ger Kungl. Maj:t till känna att beslut om indragning av enligtnämnda kungörelse utgående statsbidrag inte bör fattas förrän frågan i detenskilda fallet underställts , D.vid punkten 7 (Bidrag till driften av enskild yrkesutbildning) 1.beträffande tidpunkten för avvecklingen av statsbidrag till vissa enskildayrkesskolor av herrar (), Nordstrandh (m), Elmstedt (c), iSkärstad (c), (), herrar () och i (c) som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 16som börjar med »Enligt propositionen» och slutar med »motionen 1973: 1305»bort ha följande lydelse: Påolika sätt har framgått att det inte är möjligt att avveckla statsbidragentill vissa enskilda skolor i den takt som Kungl. Maj:t räknat med utan attdetta får svåra konsekvenser för skolornas elever och personal.Skolöverstyrelsen har beträffande lärarpersonalen endast möjligheter att framläggaförslag till konkreta åtgärder för sådan lärarpersonal som är behörig tillnågon typ av lärartjänst i gymnasieskolan eller . kankonstateras att det inte torde finnas någon skolform som har procentuellt settfler icke-behöriga lärare i skolstadgans mening än just de enskildayrkesskolorna samt att många av dessa formellt obehöriga lärare gjort en godpedagogisk insats under en följd av år. Utskottethar funnit att Kungl. Maj:ts direktiv till för ifrågavarandeutredningsarbete varit alltför rigorösa och anser att Kungl. Maj:t, innanbeslut om nedläggning av enskilda yrkesskolor fattas, bör överväga om det intefrån samhällets synpunkt är angelägnare att dessa skolor drivs tillsförefintliga, med avvecklingen sammanhängande personalproblem hunnit lösas änatt skolorna läggs ned vid en i förväg bestämd tidpunkt för att sedan särskildasamhälleliga åtgärder skall behöva sättas in för att hjälpa den drabbadepersonalen. Samförstånd med respektive skolors huvudmän bör eftersträvas.Frågan om UbU 1973: 5 21 avvecklingav de enskilda yrkesskolorna bör enligt utskottets mening sålunda ses i ettvidare perspektiv än . delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att i anledning av motionen1973: 1305 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört om tidpunkten för avveckling av statsbidrag till vissa enskilda yrkesskolor, 2.beträffande fortsatt statsbidrag till iGöteborg och i av herrar (),Nordstrandh (m), Elmstedt (c), i Skärstad, (c), (),herrar () och i (c) som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 16som börjar med »Vid avveckling» och slutar med »motionen 1973: 917» bort haföljande lydelse: Någonåtskillnad kan inte göras mellan ochBar-Lock-institutet beträffande frågan om fortsatt statsbidrag. Båda är skolormed riksrekrytering i viss utsträckning och har utfört och utför fortfarande enbetydande insats på handelsundervisningens område. Skolornas verksamhetbedrivs med särskild anpassning till näringslivets behov och undervisningen ärstarkt målinriktad.