bet · FW01NU28 · 1973-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkande nr 1973 NU 1973:28 betänkande i anledning av propositionen1973:52 angående statligt stöd till upptagande av gruvdrift vid Stekenjokkjämte motioner. 1 propositionen 1973:52(industridepartementet) har Kungl, Maj:t föreslagit att 1, bemyndigaKungl, Maj:t att godkänna den mellan staten och träffadeöverenskommelsen om upptagande av gruvdrift vid Stekenjokk, 2, godkänna vadchefen för industridepartementet förordat angående bestridande av utgifter förvissa prospekterings- och projekteringsarbeten för , 3, bemyndigafullmäktige i att ikläda staten garanti för lån intUl ettbelopp av som avser att ta upp för anläggande avgruva vid Stekenjokk, 4, tiU Lån tUlBoliden AB på tUläggsstat 111 tUl riksstaten för /73 underfonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av ,, 5, till Lån tillbostadsbyggande m. m. vid Stekenjokk på tilläggsstat tUl riksstaten /73 under fonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslagav . I anledning av propositionen harväckts fyra motioner, som redovisas nedan (s. 2). 1 propositionen föreslås att Kungl.Maj:t får bemyndigande att godkänna avtal med om upptagande av gruvdriftvid Stekenjokk. Avtalet innebär bl. a. att staten skall lämna dels ettbidrag av 27 mUj. kr för planering, utbyggnad och idrifttagande av en gruva vidStekenjokk, dels garanti för lån som för samma ändamål tar upp till ettbelopp av 100 milj. kr. Vidare föreslås att 2 milj. kr. anvisas som Kungl.Maj:t får använda för att lämna lån till vederbörande kommun i samband medbostadsbyggande och annan samhällsutbyggnad för gruvan. Av outnyttjade medelsom anvisats för statens geologiska undersöknings prospekteringsverksamhetskall . få disponeras för att ersätta för prospekterings- ochprojekteringsarbeten som detta bolag har utfört för projektet. 1973:1610 av herrar ()och Äslmg (c), vari hemställs att skall i skrivelse till Kungl. 1. uttala att deför bostadsbyggande och annan samhäUsutbyggnad för gruvan i lånemedlen får utnyttjas för investeringar även inom närbelägnadelar av , samt 2. anhålla omutredning beträffande åtgärder för att förbättra framkomligheten påvägen mellan och Stekenjokk i enlighet med vad som har anförts imotionen, 1973:1620 av m. fl. (vpk), vari hemstäUs 1. att riksdagenmed avslag på förslaget i propositionen om upprättandet av ramavtal medBoliden AB om gruvbrytning i Stekenjokk uttalar sig för att ges uppdragetatt i samma omfattning som förutsätts i propositionen exploatera nämndamalmförekomst och att regeringen upprättar avtal med härom, samt 2. att riksdagenuttalar sig för att med statliga medel ersätta berörda samebyar för denomställning av renskötseln som kan bli nödvändig till följd av gruvföretagetvid Stekenjokk och hos regeringen hemställer om vidtagande av härförerforderliga undersökningar förslagsvis genom lantbruksstyrelsen i samråd medberörda samebyar och , 1973:1621 av m, fl,(m), vari hemställs att skall ge Kungl, Maj:t till känna vad imotionen anförts beträffande utbetalning av ersättning till , och 1973:1622 av iGäddvik m, fl, (m, fp), vari hemställs att skall som sin mening geKungl, Maj:t tiU känna 1. att omfattningoch storlek av intrång i renskötseln som följd av nu aktuell gruvverksamhet iStekenjokk blir föremål för utredning i samråd med berörda samebyar och , 2. att ersättningför intrång bör utgå därest utredningen skulle finna det skäligt. I motionen 1973:1610 noteras attdet har förutsatts att en stor del av dem som sysselsätts vid den planeradegruvdriften i Stekenjokk kommer att vara bosatta i by i Vilhelminakommun och att de föreslagna medlen för samhällsutbyggnad skall kommauteslutande denna kommun till godo. Arbetskraft borde emellertid också, sägermotionärerna, kunna rekryteras från kommun. De anför att avståndetfrån den närmast belägna jämtlandsbyn, , till gruvan är omkringfyra mil och att större delen av vägen mellan dessa båda orter numera har en hög standard och därför åtminstone undersommarhalvåret medger daglig pendling. är vägen emeUertid tidvisoframkomlig. Den skulle dock kunna utnyttjas för regelbunden trafik även påvintern om den kunde förses med överbyggnader av trä eller andra snöskydd påkänsliga ställen. I motionen 1973:1620 kritiseras inledningsvisdepartementschefens yttrande i propositionen att en samhällsekonomisk kalkylendast kan vara ett komplement till övriga metoder att bedöma om ett projektbör komma till stånd eller ej och hur stora insatser samhället kan åta sig idet särskilda fallet. Motionärerna delar inte detta synsätt. Den totalaekonomiska kalkylen måste, menar de, ställas i förgrunden i fallet Stekenjokkliksom inom all övrig ekonomisk planering. Motionärerna konstaterar att de av anvisadeanslagen till uppgår tiU drygt 27milj. De anvisade beloppen har förbrukats för vägbyggen, vägunderhåll,utredningar, gruvunderhåll, gruvundersökningar, projektering, elkraft,utrustning av stängsel m. m. Mot denna bakgrund förefaller det motionärernahelt orimligt att man överlämnar gruvbrytningen till det privatkapitalistiskaBoliden AB. Det naturliga borde, säger motionärerna, ha varit att man utananbudsförfarande uppdragit åt statens eget gruvbolag att efter gjordaundersökningar sätta i gång gruvbrytning i Stekenjokk. Det träffade avtaletinnebär för en mycket liten risk. Risktagaren är i stäUet staten.Enligt motionärerna hade det varit angeläget att bryta Bolidenbolagets monopolpå utvinning av koppar i i stäUet för att ytterligare utvidgaprivatkapitalets inflytande över denna viktiga råvarutillgång. Motionärerna anför vidare att igångsättningen av gruvdriftkommer att medföra ett betydande intrång i rennäringen. Detta problem harknappast berörts i utredningen eher i propositionen. EnUgt motionärernamotsätter sig samerna på intet sätt tillkomsten av projektet men hävdar att detinte vore rimligt att tillskapandet av detta sysselsättningstillskott skulle gäut över annan typ av sysselsättning och utkomst. Renskötseln måste kompenserasför det inträng som uppkommer genom åtgärder av olika slag. Frågan om gruvprojektets effekt på renskötseln behandlasäven i motionen 1973:1622. Det understryks att förutsättningar bör skapas,finansiellt och institutionellt, för att de inträng i renskötseln som uppkommermed gruvverksamheten i Stekenjokk skall bli uppmärksammade. För närvarandeskulle det vara omöjligt att exakt uppge vilka åtgärder som erfordras. Fråganbör därför utredas. I motionen 1973:1621 erinras om att företrädare förmoderata samlingspartiet tidigare, bl. a. i en motion 1970, föreslagit enkonstruktion av det slag som det nu framlagts proposition om. Om denna lösninghade accepterats då skulle kostnaderna ha blivit väsentligt lägre, sägermotionärerna. Det hävdas vidare att det nu föreslagna samgåendet om projektetmed har föregåtts av stora ansträngningar från regeringens sida attengagera det statsägda i arbetet. säger motionärerna, har detta ej varit någon ändamålsenligkonstruktion. Den överenskommelse på grundval av vUken begärt att få enersättning om cirka 1,6 milj, kr, för de prospekterings- och projekteringsarbetensom bolaget utförde har träffats under hand, sägermotionärerna. Det bör enligt deras mening inte komma i fråga att riksdagenbeviljar medel så länge någon framställning inte föreligger med angivande av degrunder på vilka bolaget anser sig ha rätt till ersättning. I propositionen föreslås att Kungl.Maj:t skall få bemyndigande att godkänna avtal med om upptagande avgruvdrift vid Stekenjokk och att olika ekonomiska dispositioner skall vidtas isamband härmed. 1 anledning av propositionen har väckts fyra motioner. I motionen 1973:1620 yrkas avslag på förslaget att avtalskall träffas med och föreslås att avtal i stället skall upprättasmed . Utskottet anser att den överenskommelse som träffats medBoliden AB är ändamålsenlig. Bolidenbolaget har en omfattande erfarenhet avbrytning av kopparmalm. saknar erfarenhet på detta område och skulle omföretaget åtog sig att exploatera Stekenjokkmalmen sannolikt vara hänvisat tUlatt för vidareförädling avyttra malmen tUl , En sådan ordning skulleinte vara rationell, I samma motion yrkas vidare att skall uttala sigför att berörda samebyar skall tillförsäkras ersättning för den omställning avrenskötseln som kan bli nödvändig till följd av gruvföretaget vid Stekenjokk,Yrkandena i motionen 1973:1622 har samma innebörd. Utskottet vUl erinra om att viss skadereglering till följdav gruvdriften vid Stekenjokk redan har skett, . För närvarandeär det inte möjligt att bedöma vilka ytterligare ersättningsanspråk som kankomma att resas. Utskottet vill understryka att varken ramavtalet eller arrendeavtaletpå något sätt rubbar samernas rätt. Självfallet förutsätts att sedvanligaregler skall tillämpas. Detta kommer också till uttryck i propositionen, närdepartementschefen anför att överenskommelsen "innebär att parterna delsenats i fråga om speciella villkor och åtaganden för att förverkliga projektet,dels utgått från att i övrigt sådana regler skall giilla som är brukliga vidandra gruvprojekt". Samernas eventuella anspråk på ersättning kommersåledes att prövas i stadgad ordning. Något uttalande av i dennafråga synes alltså inte vara erforderligt. I motionen 1973:1610 anförs att det har förutsatts att del av dem som kommer att sysselsättas vid den planerade gruvan iStekenjokk kommer att vara bosatta i by i kommun och attde föreslagna medlen för samhällsutbyggnad kan förväntas komma uteslutandedenna kommun till godo. Motionärerna hemställer att i skrivelse tillKungl, Maj:t skall uttala att de för bostadsbyggande och annansamhällsutbyggnad för gruvan i föreslagna lånemedlen skall fåutnyttjas för investeringar även inom närbelägna delar av , Utskottet finner att det ipropositionen inte uttalas något som hindrar att lånemedel skulle få utnyttjasäven för investeringar utanför , Utskottet utgår alltså från attdetta skall vara möjligt. Något uttalande i enlighet med vadmotionärerna framfört skulle således inte vara erforderligt, 1 samma motion yrkas vidare att skall anhålla omutredning beträffande åtgärder för att förbättra framkomligheten påvägen mellan och Stekenjokk, Utskottet har erfarit att beslut omatt den aktuella vägen skall tas in under allmänt underhåll harträffats. Någon närmare undersökning av vilka åtgärder som skulle krävas föratt hålla vägen öppen har inte gjorts. Då vägen till stor del gåruppe på kalfjäll är det emellertid realistiskt att räkna med att den måstebyggas om väsentligt om den skall kunna hållas öppen permanent undervinterhalvåret. Utskottet utgår från att berörda vägmyndigheter görerforderliga undersökningar och att åtgärder vidtas för att hålla vägen öppenom detta skulle befinnas vara möjligt utan alltför betydande kostnader.Utskottet anser det därför inte vara erforderligt att begär ensärskild utredning av frågan, I propositionen föreslås att ca 1,6 milj, kr, av medel somanslagits för geologiska undersöknings prospekteringsverksamhet meninte utnyttjats skall få disponeras för att ersätta för deprospekterings-och projekteringsarbeten som bolaget utförde vid Stekenjokk åren1969 och 1970, 1 motionen 1973:1621 anförs att överenskommelsen härom harträffats under hand och att det inte kan komma i fråga att skallbevilja medel så länge någon framställning inte föreligger med angivande av degrunder på vilka bolaget anser sig ha rätt tUl ersättning. Utskottet konstaterar att motionärerna inte synes ha någotatt erinra emot att skall ersättas för de kostnader bolaget haft förprospekterings- och projekteringsarbetena men att de har den invändningen attnågon ersättning inte bör bevUjas utan formell anhållan från bolagets sida.Utskottet har erfarit att sedan motionen väcktes faktura inkommit från tUlindustridepartementet. Motionärernas berättigade önskemål skulle därmed enligtutskottets uppfattning vara tillgodosett. 1, att med bifall tillpropositionen 1973:52 punkterna 1, 3 och 4 och med avslag pä motionen 1973:1620punkten 1 a) bemyndigarKungl, Maj:t att godkänna den mellan staten och träffade överenskommelsen om upptagande av gruvdrift i Stekenjokk, b) bemyndigarfullmäktige i att ikläda staten garanti för lån intill ett belopp av , som avser att ta upp för anläggande av gruvan vid Stekenjokk, c) tUl Lån till på tilläggsstat tillriksstaten för /73 under fonden för låneunderstöd anvisa ettinvesteringsanslag av ,, 2. att riksdagenmed bifall till propositionen 1973:52 punkten 2 och med avslag på motionen1973:1621 godkänner vad chefen för industridepartementet förordat angåendebestridande av utgifter för vissa prospekterings- och projekteringsarbetenföT , 3. att riksdagenmed avslag på motionen 1973:1610 punkten 1 till Lån till bostadsbyggande m. m.vid Stekenjokk pä tilläggsstat till riksstaten för /73 underfonden för låneunderstöd anvisar ett investeringsanslag av , 4. att riksdagenavslår motionen 1973:1610 såvitt den gäller utredning angående vägen mellanStora Bläsjön och Stekenjokk (punkten 2), 5. att riksdagenavslår motionen 1973:1620 såvitt den gäller utredning om ersättning tillsamerna för intrång i rennäringen tiU följd av gruvdriften (punkten 2) ochmotionen 1973:1622 i samma ämne. Närvarande: herrar (), Regnéll (m), iGlömminge (c), i (s), i (fp), (), i (s). (), Wååg (s). Hovhammar (m), iMalmö (vpk), i (fp), () och (). I, angående överenskommelse mellan staten och m.m. (punkten I i hemställan) av i (vpk), somanser dels att det stycke på s, 4 iutskottets yttrande som börjar med "Utskottet anser att" och slutarmed "inte vara rationell" bort utbytas mot ett stycke av följandelydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionenatt inte skall beredas tillfälle att exploatera malmförekomsten i Stekenjokk,Staten har anvisat mer än 40 mUj, kr, - doldasamhällskostnader oräknade - i olika former till , Medlenhar använts för projektering, undersökningar, vägbyggen, vägunderhåll,utrustning etc. Det ter sig utmanande att frukterna av dessa investeringar skall tillfalla ettprivatkapitalistiskt bolag med monopolställning när det gäller kopparbrytning iSverige, Enligt avtalsförslaget skulle bolaget tUlförsäkras betydande fördelar.Bolaget skulle bl. a. erhåUa ett bidrag om 27 mUj. samt statlig garanti förett lån om 100 mäj. Någon påtaglig risk skulle bolaget inte åta sig somkompensation för denna generösa gåva utan den huvudsakliga risken skulle åvUastaten. Ett avtal av detta slag kan enligt utskottets uppfattning inte vara ifolkflertalets intresse. Skattemedel bör inte komma till användning för attytterligare öka storfinansens makt och profiter. Ett avtal av motsvarandeinnebörd med i stället för med skulle innebära samma kostnader församhället. Däremot skulle den statliga företagsgruppens ställning stärkas ochBolidenbolagets monopolställning i fråga om kopparbrytning i upphävas.Kungl. Maj:t bör upprätta ett sådant avtal med samt underställariksdagen detta jämte förslag till därav föranledda ekonomiska dispositioner. dels att utskottet under 1 bort hemställa 1. att med bifall tillmotionen 1973:1620 punkten I avslår propositionen 1973:52 såvitt gälleröverenskommelse mellan staten och och därav föranledda ekonomiskadispositioner (punkterna 1, 3 och 4) samt som sin mening ger Kungl. Maj:t tillkänna vad utskottet anfört rörande avtal med om gruvdrift vid Stekenjokk, 2. angående utredning om vägen mellan ochStekenjokk (punkten 4 i hemställan) av i Glömminge (c) och fruHambraeus (c), som anser dels att det stycke på s. 5 iutskottets yttrande som börjar med "Utskottet utgår från" och slutarmed "utredning av frågan" bort utbytas mot ett stycke av följandelydelse: Mot bakgrund av vad här sagts vill utskottet förorda attriksdagen hemställer om en utredning om vilka åtgärder som behövs för att göravägen framkomlig . dels att utskottet under 4 bort hemställa 4. att med bifall tUlmotionen 1973:1610 punkten 2 hos Kungl, Maj:t anhåller om utredning beträffandeåtgärder för att förbättra framkomligheten på vägen mellan och Stekenjokk, GOTAB 733584 S 1973