bet · FW01LU20 · 1973-12-31 00:00:00 — Enligtmotionären är det därför angeläget att det finns tillgång till information omfrämmande länders familjelagstiftning, i första hand då beträffande de ländervarifrån våra invandrare kommer. Motionären hemställer därför attinformationsbroschyrer utarbetas kring främmande länders familjelagstiftningatt delas ut i samband med hindersprövning. Utskottetdelar motionärens uppfattning att det är angeläget att ungdomar som skall ingåäktenskap med utländska medborgare har möjlighet att före vigselnkunna skaffa sig upplysning om det främmande landets familjelagstiftning. Omdet kan ske först vid hindersprövningen torde det enligt utskottets meningdock finnas en viss risk för att informationen inte fyller sin uppgift.Utskottet är medvetet om att det föreligger många praktiska problem i sambandmed en information om främmande länders rätt på ifrågavarande område men utskottetanser frågan så betydelsefull att den måste lösas. Hur det skall ske börankomma på Kungl. Maj:t att utreda. Avslutningsvisvill utskottet understryka betydelsen av att allmänheten före dennya lagstiftningens ikraftträdande får en allsidig information om denna.Utskottet finner det angeläget att huvudprinciperna i reformen klarläggs såatt syftet uppnås med densamma, nämligen att äktenskapet med dess nya innehållskall kunna accepteras av praktiskt taget aUa. nu anfört beträffande information om främmande ländersfamiljelagstiftning samt om den nya äktenskapsreformen bör ges Kungl. Utskottet tillstyrker lagförslagen i den mån de ejomfattas av vad utskottet anfört ovan. 1. beträffande yrkanden om avslagpå propositionen 1973:32 att rUisdagen avslår motionerna 1973: 1789, 1973:1790, 1973: 1792, 1973: 1794, yrkandet A, och 1973: 1800; 2. beträffande fortsattreformarbete i nordisk samverkan att motionema 1973: 1791, såvitt nu är ifråga, och 1973: 1799, yrkandet 5, inte föranleder någon vidareåtgärd; 3. beträffande allmänna synpunkterpå äktenskapet att LU 1973: 20 118 avslårmotionema 1973: 657, 1973: 1090, 1973: 1791, såvitt nu är i fråga, och1973:1793, yrkandet 1; 4. beträffande etiska normer i relationernamellan makar att avslår a) motionen 1973: 1796, yrkandet4, b) motionen 1973: 1799, yrkandet2; 5. beträffande trolovning attriksdagen med avslag på motionen 1973:1796, yrkandet 1, beslutar att 1 kap. igiftermålsbalken (GB) skaU upphöra att gälla; 6. beträffande släktskapshinderatt a) med avslag på motionerna 1973:1794, yrkandet B 2, och motionen 1973:1801, jxkandet 1, antar 2 kap. 3 § iförslaget tUl lag om ändring i GB, b) med avslag på motionen 1973:1801, yrkandet 2, antar 6 kap. 5 § i förslaget tiU lag om ändring ibrottsbalken; 7. beträffande giftomannasamtyckeatt med avslag på motionen 1973: 1796, yrkandet 2, och 1973: 1799,yrkandet 4, antar 2 kap. 2 och 5 §§ i förslaget till lag om ändring i GB; 8. beträffande formen för ingåendeav äktenskap att avslår motionen 1973: 1793, såvitt nu är i fråga; 9. beträffande borgerligavigselformuläret att med avslag på motionen 1973: 1796, yrkandet 3,godkäimer vad utskottet anfört härom; 10. beträffande vigselbehörigheten att med förklaring att propositionen ii denna del inte kunnat godtas med bifalltiU motionema 1973: 1738, yrkandet 1, 1973: 1767 och 1973:1797, yrkandet 1, försin del antar 4 kap. 2 § i förslaget till lag om ändring i GB med följandesåsom utskottets förslag betecknade lydelse: Kungl.Maj:ts förslag Utskottets förslag 2 § Kyrklig vigsel må äga rum: Kyrklig vigsel må äga rum: inom , om man- inom , om man nen och kvinnan eller en av dem nen och kvinnan eller en av dem tUIhör kyrkan; och tiUhör kyrkan; och inom annat trossamfund, cm inom annat trossamfund, om Konungen medgivit attvigsel må Konungen medgivit att vigsel må förrättas inom samfundet och förrättas inom samfundet. mannen och kvinnan eller en av dem tillhör samfundet. LU 1973: 20 Konungen äger förordna, att medlem av utländsktevangeliskt-luterskt trossamfund skall ha samma rätt tUl kyrklig vigsel sommedlem av . 11. beträffande medlingsinstitutetsprovisoriska karaktär att avslår motionen 1973: 1796, såvitt nu är ifråga; 12. beträffande familjerådgivarnasverksamhet att motionerna 1973: 1738, yrkandet 3, och 1973: 1794, yrkandet B 3,inte föranleder någon vidare åtgärd; 13. beträffandeutbyggnaden av familjerådgivningsbyråerna att riks- dagen i anledning avmotionen 1973: 1797, yrkandet 6, som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vadutskottet anfört därom; 14. beträffande defrivilliga familjerådgivningsbyråerna att motio- nen 1973: 1797, yrkandet7, inte föranleder någon vidare åtgärd; 15. beträffandehänvisning i 14 kap. GB till lagen om medling att riksdageni anledning av motionen 1973 :1791 för sm del antar följande såsom utskottetsförslag betecknade lydelse av dels ingressen till lagen om ändring i GB, dels14 kap. 1 § i lagförslaget: Maj:ts förslag Härigenom förordnas i frågaom dels att 1 kap., 2 kap. 710 §§ och 13 §, 3 kap. 7och 8 §§, 10 kap., 11 kap. 1730 §§, 14 kap. samt 15 kap. 810, 14 och 23 §§skall upphöra att gälla, delsatt 2 kap. 25 §§, 3 kap. 13 §§, 4 kap. 24, 6 och 8 §§, 5 kap. 7 §, 6 kap. 2och 6 a §§, 7 kap. 4 §, 8 kap. 8 §, 11 kap. 1 16 §§, 12 kap. 1 §, 13 kap. 13och 10 §§, 15 kap. 1, 4, 5, 11, 12, 24, 28, 29 och 32 §§ samt rabriken till 11kap. skall ha nedan angivna lydelse, delsatt i balken skall införas fem nya paragrafer, 3 kap. 4 §, 4 kap. 10 §, 13 kap.12 a och 13 b §§ samt 15 kap. 7 §, av nedan angivna lydelse. dels att 1 kap., 2 kap. 710 §§ och 13 §, 3 kap. 7och 8 §§, 10 kap., 11 kap. 1730 §§, 14 kap. 24 §§ samt 15 kap. 810, 14 och23 §§ skall upphöra att gäUa, delsatt 2 kap. 25 §§, 3 kap. 13 §§, 4 kap. 24, 6 och 8 §§, 5 kap. 7 §, 6 kap. 2och 6 a §§, 7 kap. 4 §, 8 kap. 8 §, 11 kap. 1 16 §§, 12 kap. 1 §, 13 kap. 13och 10 §§, 14 kap. 1 §, 15 kap. 1, 4, 5, 11, 12, 24, 28, 29 och 32 §§ samtmbriken till 11 kap. skall ha nedan angivna lydelse, delsatt i balken skall införas fem nya paragrafer, 3 kap. 4 §, 4 kap. 10 §, 13 kap.12 a och 13 b §§ samt 15 kap. 7 §, av nedan angivna lydelse. LU 1973: 20 120 Kungl.Maj:ts förslag Utskottets förslag Om medling stadgas i lagen ( ) om medling mellan sam- 16. beträffandemedlingens innehåll att antar 1 § i för- slaget till lag om medlingmellan samlevande; 17. beträffandeutseende av medlare efter förslag av kommunfull- mäktige att ianledning av motionen 1973: 1797, yrkandet 3, ger Kungl. Maj:t som sin meningtUl känna vad utskottet anfört om att bestämmelser härom bör utfärdas i administrativordning; 18. beträffandebehörighet att medla att avslår motio- nen 1973: 1802; 19. beträffande vilkasom skall utses till medlare att med avslag på motionerna 1973:1796, såvitt nu är i fråga, och 1973: 1797, yrkandet 4, antar 2 § i förslagettill lag om medling mellan samlevande;. 20. beträffandeförordnade medlares skyldighet att medla att riks- dagen med avslag påmotionen 1973: 1797, yrkandet 5, antar 3 § i förslaget tUl lag om medlingmellan samboende; 21. beträffande förslaget till lagom medling mellan samlevande i övrigt att antar lagförslaget i denmån det ej omfattas av vad utskottet hemställt under punkterna 16, 19 och 20ovan; 22. beträffande befogenhet fördomstol att utse medlare att avslår motionen 1973: 1791, yrkandet 1b; 23. beträffande avskaffande avhemskillnadsinstitutet att med avslag på motionen 1973: 1794,yrkandet B 1, godkänner vad utskottet i denna del anfört; 24. beträffande införande avinstitutet betänketid att med avslag på motionen 1973: 1793, såvittnu är i fråga, godkänner vad utskottet i denna del anfört; 25. beträffande institutetbetänketid att med avslag på motionerna 1973: 1738, yrkandet 2, 1973:1778, 1973: 1796, yrkandet 6, 1973: 1797, yrkandet 2, 1973: 1799, yrkandet 3,1973: 1801, yrkandet 3, och 1973: 1803 antar 11 kap. 13 §§, i förslaget tilllag om ändring i GB; 26. beträffande processuellabestämmelser angående betänketid att med avslag på motionen1973:1791, yrkandet 1 a, antar 15 kap. 5 § i förslaget till lag om ändring iGB; 27. beträffande bestämmelser omlaga kraft att avslår motionen 1973:1793, såvitt nu är i fråga; LU 1973: 20 121 28. beträffande underhållsbidragatt med avslag på motionema 1973: 1793, yrkandet 7, och 1973: 1799,yrkandet 1, antar 11 kap. 14 § i förslaget till lag om ändring i GB; 29. beträffande egendomsordningenatt avslår motionen 1973: 1793, såvitt nu är i fråga; 30. beträffande förslaget till lagom ändring i GB i övrigt att i den mån lagförslaget inte omfattas avhemställan under 57, 10, 15, 25, 26 och 28 antar förslaget; 31. beträffande möjlighet förfadern att få vårdnaden om utomäktenskapligt barn att med avslag påmotionema 1973: 1793, såvitt nu är i fråga, och 1973: 1796, yrkandet 7, antar 6kap. 12 § i förslaget till lag om ändring i (FB); 32. beträffande möjlighet förogifta föräldrar att utöva vårdnaden gemensamt att avslår motionerna1973: 1779, 1973: 1793, såvitt nu är i fråga, och 1973: 1795; 33. beträffande umgängesrätt attriksdagen avslår motionen 1973: 1798; 34. beträffande förslaget till lagom ändring i FB i övrigt att i den mån det ej omfattas av utskottetshemställan under 31 antar lagförslaget; 35. beträffande rätten tillbostaden att med avslag på motionen 1973: 1796, yrkandet 8, antar förslagettill lag om ogifta samboendes gemensamma bostad; 36. beträffande de homosexuellassamlevnad att motionen 1973: 1793, såvitt nu är i fråga, inte föranleder någonriksdagens vidare åtgärd; 37. beträffande samlevnad mellanflera parter än två att avslår motionen 1973: 1793, såvitt nu är ifråga; 38. beträffande det fortsattareformarbetet att motionen 1973: 1791, såvitt nu är i fråga, i den mån den inteomfattas av vad utskottet ovan anfört och hemställt inte föranleder någonriksdagens vidare åtgärd; 39. beträffande vissainformationsproblem att i anledning av motionen 1973: 1748 som sinmening ger Kungl. Maj:t tUl känna vad utskottet anfört om information om främmandeländers familjelagstiftning samt om förevarande reform av äktenskapslagstiftningen; 40. beträffande övriga lagförslagatt antar de under rubriken på s. 1uppräknade och med 35 och 815 betecknade lagförslagen; LU 1973: 20 122 41. att motionen 1973: 1793, i vad den ej omfattasav vad utskottet ovan anfört och hemställt, inte föranleder någon riksdagensvidare åtgärd. Närvarande:herrar i JJtockholm (fp), (). ()i*, fröken (), herrar (). (), i (c)*,(), (), ()', fra Jonäng (c), herrarAndersson i (s)2, (). (vpk), i (c), i Heden (c) och i (s). * Endastnärvarande vid p. 12 i utskottets hemställan $ p; »» »» »» ,» »» ,» »Ej " " p. *Ej " " p. 3539" » Endast " " " " * Ej närvarande vid betänkandets justering. 1.beträffande yrkanden om avslag på propositionen av hertar () ochWinberg (m), som anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 69 som börjar med orden "" och som slutar på s. 72 med orden "på propositionen"bort ha följande lydelse: "mening är det olämpligt att till en senare etapp av utrednings- ochlagstiftningsarbetet uppskjuta frågorna om äktenskapets ekonomiskarättsverkningar. Huvuddelen av rör just de ekonomiska rättserkningar som följer på ingående och upplösning aväktenskap. Dessa bestämmelser utgör själva stommen i det regelsystem i vilketparterna inordnar sig när de ingår äktenskap. Det personliga ansvarstagande,som enligt utskottets mening utgör en grand-föratsättning för äktenskapet idess nuvarande form, vilar på ekonomiska rättsregler som ryms inomäktenskapslagstiftningen. En förändring av dessa regler med ett starkt betonandeav parternas ekonomiska självständighet i enlighet med vad som anges idirektiven för familjelagssakkunniga kommer enligt utskottets uppfattning attrycka undan den nuvarande grunden för äktenskapet som rättsligt institut. Dennu föreslagna partiella reformen tvingar emellertid tUl definitivaställningstaganden innan omdaningen av familjerätten särskilt lösningen avde betydelsefulla ekonomiska frågorna kan överblickas i LU 1973: 20 123 Enligt utskottets mening bor i stället beredas tillfälle atti ett sammanhang ta ställning till samtliga förslag om förändringar i GB.Först därigenom blir det möjligt att göra en tillfredsställande bedömning av denu framlagda lagförslagen. Motden föreslagna partiella reformen talar vidare att lagförslagen inte ärresultatet av ett nordiskt lagstiftningssamarbete. Den nordiska rättslikhet somuppnåtts på äktenskapsrättens område är enligt utskottets mening av stort värdeinte minst mot bakgrand av den ökade rörligheten över gränsema. Ettgenomförande av förslaget leder emellertid till att den svenska lagstiftningeni vissa avseenden kommer att skilja sig avsevärt från vad som gäller i de andranordiska ländema i fråga om äktenskapshinder och äktenskaps upplösning. Istället för att leda till större rättslikhet mellan de nordiska länderna medförförslaget att skiljaktigheterna vidgas. Den handlande harockså såsom framgår av den tidigare framställningen (s. 6466) blivit föremålför stark kritik från de övriga nordiska ländemas sida. Utskottet vill för sindel understryka det angelägna i att nydaningen av den svenska familjerätten sålångt möjligt genomförs i nordiskt samarbete även om detta skulle medföra någonfördröjning. Ettytterligare skäl om än av mindre styrka som talar mot den föreslagnapartiella reformen är kravet på språklig enhetlighet i GB. De föreslagnaändringarna har erhållit sådan form som brukas i lagstiftningen ochbryter därmed i språkligt hänseende markant mot de stadganden som ejändrats." dels att utskottetshemställan under 1 bort ha följande lydelse: "1. beträffande yrkanden om avslag påpropositionen att med bifaU tUl motionerna 1973: 1789, 1973: 1790,1973: 1792, 1973: 1794, yrkandet A, och 1973: 1800 avslår propositionen 1973:32." 2.beträffande allmänna synpunkter på äktenskapet av herrar () ochWinberg (m), som anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 73 som börjar med orden"Utskottet delar" och som slutar på s. 75 med orden "samhälleterbjuder" bort ha följande lydelse: "Utskottetvill för sin del understryka att vårt samhällssystem bygger på familjen somden centrala mindre enheten. Familjen bör genom lagstiftning och andrasamhällets åtgärder skyddas och stödjas. Utskottet avser härmed i första handfamiljebildningen inom äktenskapets ram. Erfarenhetsmässigt är denna nämligenden mest stabila samlevnadsformen och den är grundad på ett regelsystem sombyggts upp för att skapa trygghet åt parterna. Den naturligafamiljebildningen inom äktenskapets ram där man och kvinna förenas underömsesidig trohet i livsvarig gemenskap är alltjämt och kommer LU 1973: 20 124 säkerligenäven att förbli den dominerande formen för sammanlevnad människoremellan. Dengemenskap på vilken äktenskapet bygger har sin grand i parternas vilja tillömsesidigt ansvarstagande och deras insikt om äktenskapets etiska innebörd. Iäktenskapets regelsystem ligger också en anvisning om makarnas skyldighetermot varandra och mot deras barn. Dessa regler fyller även funktionen att skyddaden svagare parten och dess intressen. Inte minst bamen har sitt skydd inomäktenskapet. Begreppetfamilj är inte alls så entydigt som . Många sammanbor underaktenskapsliknande förhållanden. Familjer med många barn blir alltmer sällsyntaliksom familjer där flera än två generationer lever tillsammans. Arbetskraftensrörlighet gör att många bildar familj långt från släkt och anhöriga. Nyafamiljetyper visar upp nya familjeproblem. Tryggheten för föräldrar att levaoch verka i en omgivning, som är dem välbekant sedan de själva var barn, harbytts i främlingskap och isolering i främmande mUjöer. Många sammanboendekänner otrygghet i att samlevnaden inte regleras och skyddas av lag och sedvanapå samma sätt som för gifta. Attityder och värderingar har på detta områdesnabbt förändrats. Detkan förefalla som om unga människor till en del är kritiska mot det traditionellaäktenskapet. De väljer att flytta ihop och bo tillsammans utan det yttreäktenskapsbandet men ofta med bevarandet av viljan att höra samman och kravetpå trohet gentemot den andra parten. Till en del kan möjligen denna nedgång iantalet ingångna äktenskap tas som uttryck för ungdomens vilja att stå utanförett regelsystem över huvud taget. I helt övervägande grad måste dock utvecklingenha sin orsak i att ungdomen bUvit alltmer medveten om att skatte- ochsociallagstiftningen är utformad så, att äktenskapet i många falldiskrimineras. Detta har också påpekats av åtskUliga remissinstanser vidbehandlingen av familjelagssakkunnigas betänkande 'Familj och äktenskap'. Vibeklagar den utveckling som skett inom skatte- och sociallagstiftningen. Föratt äktenskapet även framgent skall bevaras som den normala och naturligaformen för familjebildning måste lagstiftningen också på angränsande områdenutformas så att denna målsättning befrämjas. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet yrkandena i motionen 1973:657 om särskild utredning i syfte att undanröja förekommande ekonomiskdiskriminering av äktenskapet i jämförelse med andra samlevnadsformer.Motionerna 1973: 1090 och 1973: 1791 torde härmed ävenledes få ansestillgodosedda. Utskottet avstyrker motionen 1973: 1793 såvitt nu är ifråga." dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse: "3. beträffande allmänna synpunkter på äktenskapet a) att medbifall till motionen 1973: 657 samt med LU 1973: 20 125 anledningav motionerna 1973: 1090 och 1973: 1791, såvitt nu är i fråga, hos Kungl. Maj:tanhåller att en utredning tillsätts med uppgift att se över lagar ochförordningar i syfte att undanröja förekommande ekonomisk diskriminering av äktenskapeti jämförelse med andra samlevnadsformer, b) att avslår motionen 1973: 1793 yrkandet 1." 3. beträffande allmänna synpunkter på äktenskapet av (vpk), som anser delsatt den del av utskottets yttrande som börjar på s. 74 med orden "I dettasammanhang" och som slutar på s. 75 med orden "samhäUeterbjuder" bort ha följande lydelse: "Imotionen 1973: 1793 yrkas att begreppet äktenskap i den nyafamiljerättslagstiftningen skall ersättas med begreppet registrerad samlevnad.Utskottet finner sig för sin del kunna instämma i detta yrkande. Genom attersätta begreppet äktenskap med termen registrerad samlevnad mellan två parterkan det regelsystem som uppbygges på denna grund ges en vidare omfattning. Ettlegalt regelsystem grundat på begreppet registrerad samlevnad kan ocksåomfatta homosexueUt samlevande och således leda till att lagsystemet ger eninom detta område förtryckt minoritetsgrupp i samhället en med denheterosexuella majoriteten jämställd ställning. Ett regelsystem grundat påbegreppet äktenskap mellan man och kvinna utesluter denna möjlighet. Skallsamhället erbjuda och legalt skydda ett visst regelsystem för samlevnad bördetta rimligen kunna tillfredsställa så många människors behov som möjligt ochinte lämna några minoritetsgrupper utanför. En familjerättslagstiftning grundadpå begreppet registrerad samlevnad kommer följaktligen att bringa lagensregelsystem i överensstämmelse med den rådande sociala verkligheten. Utskottetanser sig därför kunna tillstyrka en familjerättslagstiftning grundad påbegreppet registrerad samlevnad. Detta innebär emellertid att GB måsteunderkastas en omfattande omarbetning. Enligt utskottets mening får detankomma på Kungl. Maj:t att verkstäUa denna. Förslag till ny lagstiftning börföreläggas till höstsession." dels att utskottetshemställan under 3 bort ha följande lydelse: "3. beträffande fl//mä«na synpunkter påäktenskapet att med avslag på motionerna 1973: 657, 1973: 1090 och1973: 1791, såvitt nu är i fråga, och med bifall till motionen 1973: 1793yrkandet 1 hos Kungl. Maj:t hemställer omförslag till lagändringar i enlighetmed vad utskottet anfört." av herrar () ochWinberg (m), som anser dels att den del avutskottets yttrande på s. 78 som börjar med "Ut- LU 1973: 20 126 skottetanser" och som slutar på s. 79 med "tUl motionsyrkandet" bort haföljande lydelse: "Utskottetfinner de av lagrådet anförda synpunkterna för att man tills vidare bör behålla1 kap. 1 § GB tungt vägande. Dessa innebär att så länge balken alltjämtinnehåller bestämmelser angående 'trolovade' bör det också i denna ges någondefinition på vad begreppet trolovning innebär. Såsom framhålls avmotionärerna vinner man genom att behålla 1 kap. 1 § GB också den fördelen attbalken i avbidan på en fullständig revision kommer att inledas med en meravärdig paragraf än om propositionens förslag följs. Utskottet tillstyrkerdärför bifall till motionen i denna del. Om 1 kap. 1 § GB behålls, måste andraparagrafer i förslaget anpassas därtill. Lagrådet har påpekat att följdändringarblir nödvändiga i 3 kap. 1, 3 och 4 §§ samt 4 kap. 2, 3, 4, 6 och 8 §§ GBävensom 2 och 3 §§ lagen (1915: 437) om äktenskaps ingående i vissa fall införsvensk myndighet. Det torde få ankomma på Kungl. Maj:t att verkställaerforderlig omarbetning av förslaget i denna del samt att före den 1januari 1974 förelägga förslag därom." dels att utskottetshemställan under 5 bort ha följande lydelse: "5. beträffande trolovning att medförklaring att propositionen i denna del inte kunnat oförändrad antas för sindel med bifall tiU motionen 1973: 1796 yrkandet 1 dels avslår förslaget tilllag om ändring i , såvitt därigenom föreslås att 1 kap. 1 §skall upphöra att gälla, delshemställer hos Kungl. Maj:t att före föreläggsförslag angående de följdändringar i balken, vilka föranleds av att nämndaparagraf behåUs." av herrar () ochWinberg (m), som anser delsatt den del av utskottets yttrande som börjar på s. 81 med orden "Frågauppkommer" och slutar med orden "i 6 kap. 5 § BrB" bort haföljande lydelse: "Frågauppkommer då om socialetiska hänsyn fordrar ett absolut förbud att ingåäktenskap. Såsom framhållits i motionen 1973: 1801 får det genereUt sett ansesolämpligt att halvsyskon som växer upp tillsammans får ingå äktenskap medvarandra. Uppenbart är nämligen att sådana förbindelser kan innebära betydandepåfrestningar i rela-tionema mellan familjemedlemmarna. Detta kan emellertidbeaktas enligt den föreslagna lagstiftningen eftersom dispens skall erfordras föräktenskap i dessa fall. Som en följd av förslaget om att halvsyskon får ingåäktenskap föreslås dock att sexuella förbindelser mellan halvsyskonavkriminaliseras. Det kommer därefter om förslaget bifalles LU 1973: 20 127 ickeatt finnas något avståndstagande i lag från sexuella förbindelser ens mellanhalvsyskon som växer upp gemensamt. Utskottet finner av socialetiska skäl ettsådant avståndstagande erforderligt. Det bör vidare beaktas att samlag mellanhalvsyskon säkerligen är straffbelagt i de flesta länder från vilkainvandrarna i kommer och att ett här ingånget äktenskap mellanhalvsyskon i en invandrarfamilj skulle kunna medföra straff för makarna i derashemland. På grund av vad sålundaanförts finner sig utskottet inte kunna biträda förslaget om möjlighet förhalvsyskon att ingå äktenskap med varandra och om avkriminalisering av samlagmellan halvsyskon." dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse: "6. beträffande släktskapshinder att med förklaring att propositionen i denna del inte kunnat oförändrad antas för sin del a) med bifalltUl motionen 1973: 1794 yrkandet B 2 och 1973: 1801 yrkandet 1 antar 2 kap. 3 § i förslaget till lag om ändring i med i nedan angivna som reservanternas förslag betecknade lydelse: Kungl.Maj:ts förslag Reservanternas förslag Äktenskapfår ej ingås mellan Äktenskap får ej ingås mellan dem som är i rätt upp- och ned- dem som är i rätt upp- och ned stigande släktskap med varandra stigande släktskap med varandra eller som är helsyskon. eller som är syskon. Halvsyskonfår ej ingå äktenskap med varandra utan tillstånd av Konungen eller myndighetsom Konungen bestämmer. b) medbifall till motionen 1973: 1801 yrkandet 2 avslår förslaget till lag om ändring i , såvitt avser föreslagen ändring i 6 kap. 5 § denna balk." avherrar i (fp), (), i (c) ochWinberg (m), som anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 84 som börjar med orden "mening" och som slutar på s. 85 med "i fråga" bort haföljande lydelse: