bet · FW01SfU9 · 1973-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1973 SfU 1973:9 betänkande i anledning avmotioner angående deltids- och korttidsanställdas samt linkomsttagaresställning inom tilläggspensioneringen. I detta betänkande behandlas morionen 1973:157 (jfr 1 973:164)av m. fl. (vpk) vari hemställs att hos Kungl. Maj:tbegär översyn och förslag som jämställer deltidsarbete med heltidsarbetebeträffande i motionen 1973:164 angivna lagstadgade sociala förmåner; motionen 1973:645 av herrGustavsson i m.fl. (c) vari hemställs att hos Kungl. Maj:tbegär skyndsam prövning och förslag rörande en sådan reformering av reglernainom tilläggspensioneringen att den nuvarande disproportionen mellan avgiftoch förmän för deltids- och korttidsanställda samt låginkomsttagare avlägsnas ienlighet med vad i motionen anförts; motionen 1973:1147 (jfr 1973:1204)av fru andre vice talmannen m.fl. (fp) vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj:t begär sådan reformering av ATP-reglerna attdeltids-och korttidsanställda ej som missgynnas; motionen 1973:1155 av herrPetersson i Gäddvik m.fl. (m) vari hemställs att hos Kungl. Maj:tbegär utredning i syfte att åstadkomma en sådan ändring av reglerna för allmäntilläggspension att den nuvarande disproportionen mellan avgift och förmän fördeltids- och korttidsanställda undanröjs. Rätt till tilläggspension grundaspå inkornst av det förvärvsarbete som den försäkrade utför under sin aktivatid. Pensionen är avvägd i förhållande till denna mkomst. Pensionsgrundande inkomst inom tilläggspensioneringenmotsvarar summan av inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbetei den mån summan överstiger en viss minimigräns, det vid årets ingång gällandebasbeloppet. Maximigränsen för beräkning av pensionsgrundande inkomst utgörsju och en halv gånger det vid årets ingång gällande basbeloppet. Om bådeinkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete föreligger för sammaår, görs basbeloppsavdraget i första hand på inkomsten av anställning. Det belopp, som på grund av maximeringsregehi inte skall beaktas, avräknas däremot iförsta hand på inkomsten av annat förvärvsarbete. , för vilket pensionsgrundande inkomstfastställs för en försäkrad, skall pensionspoäng tillgodoräknas honom.Pensionspoängen utgör den pensionsgrundande inkomsten delad med basbeloppet vidårets ingång. Ålderspension utgår fr. o. m. den månad under vilken denförsäkrade fyUer med möjlighet till förtida och uppskjutet pensionsuttagenUgt särskilda regler. En förutsättning är att pensionspoäng tillgodoräknatsden försäkrade . Storleken av den ålderspension som börjar utgå utgör av produkten av basbeloppet för den månad, för viUienpensionen skall utges, och medeltalet av de pensionspoäng som tillgodoräknatsden försäkrade eller, om pensionspoäng tillgodoräknats honom ,medeltalet av de 15 högsta poängtalen (femtonårsregeln). Full ålderspension kanenligt huvudregeln utgå endast om pensionspoäng tillgodoräknats den försäkradeför . Har pensionspoäng tillgodoräknats honom för mindre än ,skall ovan nämnda produkt minskas med 1/30 som antalet poängårunderstiger 30 (trettioårsregeln). I fråga om försäkrad som är född år 1923eller tidigare gäller övergångsbestämmelser, som innebär att ett mindre antalår än 30 krävs för full pension. Avgift till pensioneringen erläggs i fråga om inkomst avanställning av arbetsgivaren och i fråga om inkomst av annat arbete av denförsäkrade själv. Genom avtal mellan parterna i ett arbetsförhållande kanbestämmas att arbetsersättning, som enhgt gängse regler ej utgör anställningsinkomst,skall Ukställas med sådan inkomst (likställighetsavtal). Avgifterna beräknas iprincip på den del av inkomsten som överstiger basbeloppet. I fråga omarbetsgivaravgifter tillämpas detta i huvudsak så, att arbetsgivaravgiftenberäknas på den sammanlagda lönesumman, minskad med produkten av basbeloppetoch antalet anställda. Därvid räknas den som varit anställd med full arbetstidunder såsom en anställd, den som varit anställd på heltid under enmånad såsom en tolftedels anställd, den som varit anställd på halvtid underhela året såsom en halv anställd osv. Innebörden av full arbetstid bestäms iregel med ledning av kollektivavtal. Lönebelopp för en anställd överstigande7,5 gånger basbeloppet inräknas ej i den summa på vilken pensionsavgiftenberäknas. I fråga om avgifter, som den försäkrade själv skall erlägga pågrund av inkomst av annat förvärvsarbete, utgörs avgiftsunderlaget av denpensionsgrundande inkomsten, i vad denna härrör från annat förvärvsarbete. De ovan angivna reglerna kan i vissa fall leda till attpensionsavgift erläggs av arbetsgivare utan att motsvarande pensionspoängtillgodoförs den anställde. Som exempel härpå kan anföras följande två fall (ibåda fallen har förutsatts att basbeloppet vid årets ingång är .) En person har såsom enda arbetsinkomst lön från enanställning som varar . Lönen utgör för hela anställningstiden 7 500kr. Arbetsgivaren erlägger arbetsgivaravgift på lönebeloppet minskat med 1/4 av basbeloppet, alltså på (7 5001 900 =) , mennågon pensionsgrundande inkomst beräknas likväl inte, eftersom arbetsinkomsteninte överstiger basbeloppet. En person har såsom arbetsinkomst dels . pågrund av verksamhet i egen rörelse, dels . på grund av sex månadersanställning. För den sistnämnda inkomsten erlägger arbetsgivaren arbetsgivaravgiftsom beräknas på lönen minskad med hälften av basbeloppet, alltså på (10 000-3800 =) . Den försäkrade är skyldig att själv erlägga egenavgift tillpensioneringen på inkomsten av rörelsen. Eftersom avdraget för basbeloppet vidberäkning av den pensionsgrundande inkomsten i första hand skall göras påinkomsten av anställning och denna inkomst i förevarande fall överstigerbasbeloppet skall egenavgift beräknas på hela inkomsten av förvärvsarbete.Resultatet i detta fall kan sägas vara att pensionsavgift erläggs för inkomstpå (6 200 + 8 000 =) ,, men den pensionsgrundande inkomsten stannarvid (10 000-7 600 + 8 000 =) ,, eller med andra ord att depensionsavgifter som erläggs för den försäkrade inte i sin helhet får någonmotsvarighet i pensionspoäng för den försäkrade. Förordningen om erkändaarbetslöshetskassor reglerar i bestämmelserna om medlemskap inte närmaredeltidsarbetamas rätt till arbetslöshetsförsäkring. I 8 § i förordningen talasom att varje kassa skall ha ett verksamhetsområde, I princip har alla somarbetar inom kassans verksamhetsområde rätt att tillhöra densamma. 1 9 § angesvissa fall som skall eller kan undantagas från rätten att tillhöra en erkändarbetslöshetskassa. Här anges ingen minimigräns för arbetet. Indirektframkomirier emellertid en sådan gräns' genom bestämmelserna omersättningsrätt. Enligt dessa kan ersättning inte utgå för dag, för vilkenmedlemmen sökt arbete än (): Ävenarbetsvillkorets minimibestämmelse sätter en viss gräns för deltidsarbetarenspraktiska möjUgheter att få ersättning från arbetslöshetskassa. 1 princip ärgränsen hälften av normal arbetstid, även om detta är direkt utsagt i gällandeförordning. Det är således närmast ersättningsrätten som drar upp gränsen fördeltidsarbetarens skydd i nuvarande arbetslöshetsförsäkring. har i ett framlagt betänkandeFörsäkring och annat kontant stöd vid arbetslöshet (SOU 1971:42) föreslagitatt minimum av arbetstid för inträde i arbetslöshetskassa bestäms till tretimmar per arbetsdag och i genomsnitt . Frågor som rör förhållandet mellanavgifter och förmåner inom ATP har tagits upp i motioner vid så gott somsamtliga riksdagar . Därvid har andra lagutskottet Ofr 2LU1968:4, 1969:17, 1970:33), som behandlat motionerna, erinrat om atttilläggspensioneringen bygger på ett fördelningssystem, attarbetsgivaravgifterna debiteras och inbetalas kollektivt, att registrering av inbetaldaavgifter inte sker individuellt för varje försäkrad och att det på grund häravinte är möjligt att åstadkomma absolut överensstämmelse meUan inbetald avgiftoch tillgodoförd pensionspoäng. Utskottet har också framhållit att ettgenomförande av sädana ändringar som aktualiserats i motionerna skulle äventyrade stora fördelar som är förenade med tilläggspensioneringens enhethgauppbyggnad. På andra lagutskottets hemställan har avslagitmotionerna. Frågan om deltids- ochkorttidsanställdas samt låginkomsttagares ställning inom ATP aktualiseradesånyo vid riksdag. (SfU 1971:19) avstyrktedå bifall till motioner i ämnet och framhöll därvid bl. a. att den bristandeöverenstämmelse mellan avgifter och förmåner som förelåg inte gick ut över denförsäkrades rätt till pension. Den korttids- och deltidsanställde fick alltid -Uksom den heltidsarbetande rätt till pension för alla förvärvsinkomster somöversteg basbeloppet och understeg det för aUa försäkrade föreskrivnamaximibeloppet. Denna pensionsrätt tillerkändes honom oberoende av omarbetsgivaren betalat in avgifter eller ej. Fall kunde alltså förekomma därpensionsrätt i praktiken förelåg utan att avgift var betald, på samma sätt somavgift i vissa fall kunde betalas utan att helt eller delvis ge upphov tillpensionsrätt. Motionärernas avsikt kunde menade utskottet knappast vara attåstadkomma en ökad överensstämmelse mellan avgift och förmån genom attfrånkänna försäkrad pensionsrätt i fall där avgift inte erlagts utan endast attåstadkomma en ökad överensstämmelse i de fall där pensionsrätt inte fullt uttillerkändes den försäkrade i förhållande till inbetalda avgifter. Ett sätt atttillgodose detta önskemål skulle vara att arbetsgivaren befriades fränskyldigheten att erlägga avgift i motsvarande grad. En sådan avgiftsbefrielseskulle dock enUgt utskottets mening inte på något mera påtaghgt sätt stärka dedeltids-och korttidsanställdas ställning i ATP-systemet. Härtill kom attpraktiska möjligheter att genomföra en avgiftsbefrielse av detta selektiva slagknappast torde föreligga i ett avgiftssystem .som byggde på fördelningsmetod. biföll utskottets hemställan och avslog följaktligen motionerna. När motioner med likande yrkanden återkom vid avvisades de med samma motivering (jfr SfU 1972:24). Vid riksdag väcktesmotioner med yrkanden bl. a. om utredning rörande frågor förknippade meddeltidsarbete i syfte att öka tillgången på sådant arbete samt lösa ekonomiskaoch sociala frågor i samband därmed. (InU 1971:25) avstyrkte bifall tillmotionerna med hänvisning bl. a. till arbetet inom ochutredningen om ökad anställningstrygghet. De regler i lagen om allmänförsäkring som yrkandena i de förevarande motionerna knyter an till gällerberäkningen av den försäkrades pensionsgrundande inkomst och av detavgiftsunderlag på vilket arbetsgivaren skall erlägga pensionsavgift. Denpensionsgrundande inkomsten motsvarar summan av inkomst avanställning och inkomst av annat förvärvsarbete, i den mån denna summaöverstiger det vid årets ingång gällande basbeloppet och uppgår tUl högst sjuoch en halv gånger samma belopp. Motsvarande bestämmelser gäller i fråga om detunderlag som skall ligga till grund för arbetsgivares avgift tilltilläggspensioneringen. Härvid föreskrivs emellertid att - om en försäkrad intevarit i arbetsgivarens tjänst - basbeloppsavdraget skall minskasproportionellt i förhållande till anställningstidens längd. Vidare skall idet fall en försäkrad åtnjutit inkomst såväl av anställning som avannat förvärvsarbete vid beräkning av avgiftsunderlaget basbeloppsavdraget iförsta hand göras från inkomst av anställning. 1 motionerna görs gällande att reglerna i sin nuvarandeutformning missgynnar deltids- och korttidsanställda. I två av motionerna,1973:645 och 1973:1155, vill motionärerna att den nuvarande disproportionenmellan avgift och förmån inom ATP skall avlägsnas, motionen 1973:1147innehåller yrkande om sådan ändring av ATP-bestämmelserna att deltids-ochkorttidsanställda inte missgynnas, medan motionärerna i motionen 1973:157 anseratt deltids- och heltidsarbete bör jämställas i fråga om rätt till ATP och rätttill ersättning från erkänd arbetslöshetskassa. Flertalet av de i motionerna aktualiserade frågorna har -som framgår av den inledningsvis lämnade redogörelsen - under en följd av årvarit föremål för prövning. De enligt utskottets mening tungtvägande skäl mot att företa ändringar i ATP-systemet av den art som åsyftas imotionerna äger alltjämt i hög grad giltighet. Reglerna för beräkning avpensionsgrundande inkomst liksom de bestämmelser som gäller i fråga omfastställande av arbetsgivares avgiftsunderlag är enligt utskottets meningförenade med uppenbara fördelar. En väsentlig sådan är att arbetsgivarnasavgifter tUl tilläggspensioneringen debiteras och inbetalas kollektivt. Etttillgodoseende av motionärernas krav förutsätter, såvitt utskottet kan bedöma,att avgifterna debiteras och inbetalas individuellt för varje arbetstagare. Dettorde knappast kunna bestridas att en sådan ordning skulle vara förenad mednärmast oöverkomliga administrativa svårigheter. Utskottet vUl - i likhet med socialförsäkringsutskottet år1971 -understryka att den bristande överensstämmelse mellan avgifter ochförmåner som åsyftas i motionerna aldrig går ut över den försäkrades rätt tillpension. Den korttids- och deltidsanställde får - liksom den heltidsarbetande -alltid rätt till pension för alla förvärvsinkomster som överstiger basbeloppetoch understiger det för alla gällande maximibeloppet, och detta gälleroberoende av om avgift erlagts eller ej. Med det anförda anser utskottet sig böra avstyrka bifall till de motionsyrkanden som syftar tUl ändringar i nu gäUanderegler för beräkning av pensionsgrundande inkomst och av avgiftsunderlag inomtUläggspensioneringen. Som tidigare nämnts tar motionen1973:157 också upp frågan om deltidsarbetares rätt att uppbära ersättning frånarbetslöshetskassa. Med anledning härav vill utskottet erinra om attKSA-utredningen i ett framlagt betänkande Försäkring och annatkontant stöd vid arbetslöshet (SOU 197 1:42) föreslagit att som viUkor för rätttiU inträde i arbetslöshetskassa och tiU ersättning från sådan kassa skallgälla en minimiarbetstid per arbetsdag och i genomsnittper vecka. Proposition på grundval av utredningsförslaget kan väntas till åretsriksdag. På grund härav avstyrker utskottet bifall tUl motionen 1973:157 även idenna del. Med hänvisning till det anfördahemställer utskottet att avslår 1. motionen1973:157, 2. motionen1973:645, 3. motionen1973:1147, 4. motionen1973:1155. Närvarande: herrar (), (), Ringaby (m),i (s), i Nennesholm (c), i (s),* (s), herrar (), i (m), i (vpk), i (c), fröken (), herrar i (c). () och (), * Ej närvarande vid betänkandets justering. 1. av herrar Ringaby (m), i Nennesholm (c),i (m), i (c), fröken (), herrarAndersson i (c) och Ängström (fp), vUka ansett dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s, 5 med "Flertalet av" och slutar på s. 6 med"inom tilläggspensioneringen" bort ha följande lydelse: Finanseringen av tUläggspensioneringen bygger på attarbetsgivaravgifterna debiteras och inbetalas kollektivt av arbetsgivaren förhos honom En konsekvens av finansieringsreglerna är attbetydande avgifter erläggs av arbetsgivare för korttids- och deltidsanställdautan att dessa erhåller någon pensionsrätt alls eller så stor pensionsrätt somavgifterna egentligen motiverar. Med hänsyn till att många korttids- ochdeltidsanställda har förhållandevis små inkomster är det ofta låginkomsttagaresom drabbas av de negativa verkningarna av det nuvarande systemet. Utskottet vill understryka att man - trotsarbetsgivaravgiftens kollektiva karaktär på olika sätt sökt nå en vissöverensstämmelse mellan den lön på vilken avgiften beräknas och den lön somgrundar rätt till pension. Avgift skall exempelvis inte erläggas för lön tillanställd som före avgiftsårets ingång fyllt . Enligt utskottets mening bör det vara möjligt att inomramen för nuvarande system vidta sådana ändringar av gällande bestämmelser attde negativa effekterna för de deltids- och korttidsanställda undanröjs eller ivarje fall mUdras. Bestämmelserna om allmän tilläggspension antogs redan1959. I samband därmed framhöll föredragande departementschefen (prop.1959:100) - och han avsåg därvid de konsekvenser som avräkningsregeln kan fåför dem som uppbär inkomst av såväl anställning som annatförvärvsarbete - att det syntes böra övervägas att efter vidare utredning jämkaavräkningsregeln med tanke på sådana skogskörare, som vid sidan omföretagarinkomst regelbundet hade säsongbetonade löneinkomster av mindreomfattning. Enligt utskottets uppfattning bör departementschefens uttalanderimligen vara tUlämpligt på alla försäkrade med inkomst av både anställningoch annat förvärvsarbete. Utskottet anser således att deltids- ochkorttidsanställdas ställning inom tilläggspensioneringen bör bli föremål förutredning. dels att i sista raden föreutskottets hemställan ordet "även" bort utgå, dels att utskottet bort hemställa attriksdagen med anledning av 1. motionen1973:157, 2. motionen1973:645, 3. motionen1973:1147, iskrivelse tUl Kungl. Maj:t begär utredning av frågan om deltids- ochkorttidsanställdas ställning inom tilläggspensioneringen i syfte att undanröjade negativa effekterna av nuvarande system. 2. av i (vpk) som ansett dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s, 5 som böriar med "Utskottet vill" och slutar med"eller ej" bort ha följande lydelse: I motionen 1973:157 tas bl. a. upp situationen för sådana deltids- arbetande vilkas inkomster är så låga, att de antingeninte är berättigade till någon ATP alls eller endast till en mycket ringasådan. Det rör sig i dessa fall om en påtvingad situation. Om heltidsarbeteskulle finnas, var detta givetvis att föredra. Också andra grupper av människorär i samma läge. Sålunda torde de som är sysselsatta vid skyddade verkstäderkomma i åtnjutande av en mycket ringa tiUäggspension. Även förtidspensionerademed reducerad pension är i samma situation. Den omständigheten attgrundförmånen ålderspension tillkommer alla vid uppnådda är ingenacceptabel invändning, eftersom sociallagstiftningens inriktning är att beredamedborgarna i gemen en komplettering till grundförmånen för att trygga enmateriellt högre standard på ålderdomen. Någon form av kompensation av iprincip samma innehåll som den vilken vid inträffad sjukdom tUlämpats genomantagandepoäng borde kunna åstadkommas. Den omständigheten att sjukpenningengenom beslut av årets riksdag kan väntas bli skattepliktig motsäger inte detberättigade i att man söker komma tUl rätta med detta problem. Det är hellerinte fråga om att söka åstadkomma någon slags individuell överensstämmelsemeUan avgifter och förmåner eller att rubba på systemet med kollektivinbetalning av avgifterna för tilläggspensioneringen. Utskottet ansluter sigsåledes till uppfattningen i motionen 1973:157 att reell jämställdhet bör rådamellan deltids- och heltidsarbetande när det gäller rätten till ATP ochförordar därför att spörsmålet på vad sätt en sådan jämställdhet skall kunnaåstadkommas bli föremål för utredning. dels att i sista raden föreutskottets hemställan ordet "även" bort utgå, dels att utskottet bort hemställa att med bifall tillmotionen 1973:157, med anledning av motionen 1973:1147 samt med avslag påmotionerna 1973:645 och 1973:1155, i skrivelse till Kungl. Maj:t begär prövningav frågan om formerna för att åstadkomma en förbättring av tilläggspensionenför deltidsarbetande i enlighet med vad i motionen anförts. GOTAB 73 3422 S 1973