bet · FW01FöU25 · 1973-12-31 00:00:00 — kan inte ta de mycketstora risker och kostnader som det skuUe medföra att avstå från denna del avunderrättelsetjänsten. Som alliansfri nation kan vi inte påräkna att andrastater i rätt ögonblick ger oss den information som vi bäst behöver. Genom attvi har valt att utforma försvaret på den allmänna värnpliktens grund är vi förmobiliseringen av de värnpliktiga beroende av att få en viss förvarning. och försvarsstabens särskilda byrå har mycket viktigauppgifter i detta avseende. Underrättelsetjänsten får lika Utet som krigsmakten iövrigt bU en stat i staten. Förutsättningar för att något sådant skulle kunnainträffa föreUgger om gränserna för verksamheten inte är tillräckligtpreciserade och om underrättelsetjänsten har extraordinärabefogenheter som den kan använda okontrollerat. Utskottet viU i dettasammanhang helt kortfattat ange de allmänna kraven pä den särskildaorganisationen för inhämtning av underrättelser på följande sätt: VerksamhetenskaU avse underrättelser av betydelse för rikets yttre säkerhet. Organisationenskall vara en del av vårt demokratiska samhälle och verksamhetens inriktningskall stå under löpande kontroU av statsmakterna. Verksamhet inomSverige får inte stå i strid med landets lagar och inte vara inriktad påuppgifter som ankommer på polisen. Verksamheten skaUvara effektiv och bedrivas under omdömesgiU ledning. Den särskilda verksamheten vid försvarsstaben Överbefälhavarens uppgifter m. m.framgår av Kungl. Maj :ts instruktion (1968:408). Överbefälhavaren har under regeringen ledningen av ochuppsikten över krigsmakten. Han är, såvitt ankommer på honom, ansvarig för attkrigsmakten äger beredskap, krigsduglighet och tjänstbarhet i övrigt (2 §).Överbefälhavaren leder och samordnar krigsmaktens utveckling och inriktningsamt avvägningen inom krigsmakten på lång sikt (4 §). Överbefälhavaren lederunderrättelse- och säkerhetstjänsten inom krigsmakten (6§). Försvarsstaben är överbefälhavarens stab (14 §). Vidförsvarsstaben är anställda tjänstemän enligt personalförteckning samt annanpersonal i mån av behov och tillgång på medel (15 §). Överbefälhavaren beslutar ensam i fråga som prövas avhonom (17 §). Han får överlämna åt chefen för försvarsstaben att utförainspektion och att avgöra ärende eller grupp av ärenden som inte är av sådanbeskaffenhet att prövningen bör ankomma på överbefälhavaren personligen (18§). Huvuddelen av försvarsstabens verksamhet redovisas öppet iprogramplaner, anslagsframställningar, propositioi;er, utskottsbetänkanden,regleringsbrev m. m. För innevarande budgetår har under anslagetFörsvarsstaben anvisat 36,8 milj. kr. AU verksamhet inom detta anslag hänförs ibudgetsystemet tiU ett och samma delproduktionsområde. Inomhuvudproduktionsomrädet Ledning och förbandsverksamhet finns för det mUitäraförsvaret följande delproduktionsområden: Allmän ledning och förbandsverksamhet Operativ ochkrigsorganisatorisk verksamhet UtbUdning tiU och av fast anställd personal m.fl. GrundutbUdning av värnpUktiga Repetitionsutbildning Anslaget (delprogrammet)Försvarsstaben hänförs i sin helhet tiU Allmän ledning och förbandsverksamhet.I senaste regleringsbrev för anslaget (primäruppdrag för verksamheten) angesbl. a. inriktning för kommande femårsperiod samt uppgifter, resurser ochhandlingsregler för /74. Av personalförteckning framgår antalettjänster i olika lönegrader, m. m. Under budgetåren närmast före ändringen den 1 juU 1972 avanslagsindelningen under riksstatens fjärde huvudtitel fanns under dennahuvudtitel ett förslagsanslag med benämningen Försvarsstaben: SärskUdaförvaltningskostnader (före /70 uppdelat på Försvarsstaben:Särskilda avlöningar och Försvarsstaben: SärskUda omkostnader). Anslaget avsågmedel till den särskilda verksamheten vid försvarsstaben och uppgick budgetåret1971/72 tiU . Den särskilda verksamheten avser i huvudsakverksamheten vid försvarsstabens säkerhetsavdelning och särskilda byrå. Med ingången av /73 skedde storaförändringar beträffande försvarsdepartementets anslag i riksstaten. a.inrättades ett nytt förslagsanslag (delprogram) med benämningen Insatsberedskapm. Som framgår närmare av prop. 1972:75 (s. 282) hänfördes inomdelprogrammet särskild verksamhet vid försvarsstaben till ett primäruppdraginom delproduktionsområdet AUmän ledning och förbandsverksamhet medan övrigverksamhet inom delprogrammet (beredskapskontroller m. hänfördes tillOperativ och krigsorganisatorisk verksamhet. Till insatsberedskap m. m.anvisade 28,5 milj. kr., varav regeringen ställde 9,6 milj. kr. tillöverbefälhavarens förfogande för särskild verksamhet vid försvarsstaben.Omfördelning av medel mellan primäruppdragen fick inte ske utan Kungl. På samma sätt har för innevarande budgetåranvisat , varav . tiU primäruppdraget Insatsberedskapm.m. : Allmän ledning och förbandsverksamhet, dvs. till den särskildaverksamheten vid försvarsstaben (prop. 6 s. 170, FöU 1973:8, rskr1973:62). För innevarande budgetår och de båda närmast föregåendebudgetåren har anslag (primäruppdragsbelopp) och utfall beträffande densärskilda verksamheten vid försvarsstaben, varav den särskilda byrån utgör endel, varit följande (kr. 1971/72 Utfall 1972/73 Utfall 1973/74 Anslag Primäruppdrag till den särskilda verksamheten Programplan, anslagsframställningoch regleringsbrev för den särskUda verksamheten vid försvarsstaben harförsetts med hemUgbeteckning och hänvisning tUl 4 § sekretesslagen (1937:249).I proposition har endast lämnats knapphändiga uppgifter medan i övrigt lämnatshänvisning tiU handlingar som tillhandahålls försvarsutskott (jfr.prop. 6 s. 170). Promemoria tUl utskottet har varit hemUgbeteck-nad. Senaste promemoria tiU försvarsutskottet angående densärskUda verksamheten vid försvarsstaben är dagtecknad ochbestår av tre sidor i A4-format (motsvarande promemoria beträffande försvaretsradioanstalt har samma omfattning). I promemorian anges inledningsvis attden särskUda organisationen inom försvarsstaben har tUl uppgift att biträdaöverbefälhavaren och chefen för försvarsstaben med operativ, samordnande,programmässig och produktionsmässig ledning och verksamhet såvitt gällerunderättelse- och säkerhetstjänsten inom det mUitära försvaret och desssamordning med totalförsvaret i övrigt, samt med underlag rörande främmandemakter för studier, utveckling och större utredningar. Därefter lämnas ipromemorian en sammanfattning av överbefälhavarens syn på utvecklingen ochmedelsbehovet för den närmaste femårsperioden samt anges överbefälhavarensförslag tiU me-delstiUdelning för primäruppdraget under /74. Avmotiveringen framgår att av den sammanlagda medelsökningen om 1,1 milj. kr. utgörca 0,8 milj. kr. löne- och prisomräkning. Personalen 1972/73 redovisas medangivande av antal för varje kategori och av hur överbefälhavaren ochdepartementschefen beräknar ändringar tiU nästkommande budgetår.Avslutningsvis framgår departementschefens ställ-lungstagande. Det återges här: Överbefälhavaren anser att densärskilda verksamheten vid försvarsstaben bl. a. bör inriktas på att förbättraorganisationen och på att vidmakthålla och i möjUgaste män förbättramöjligheterna att erhålla förvarning. Denna inriktning kan i huvudsak godtas. Vid beräkningen av medelsbehovet har förslagen iöverbefälhavarens anslagsframställning i allt väsentligt godtagits. Under förslagsanslaget Insatsberedskap m. m. /74 bör för Särskild verksamhet vid försvarsstaben primäruppdrag nr 52011 inom delproduktionsomrädet Allmän ledning ochförbandsverksamhet - anvisas . Maj:t har i regleringsbrevtUl överbefälhavaren meddelat föreskrifter för primäruppdraget angående densärskilda verksamheten. För inriktningen uttalas bl. a. följande: Underrättelse- ochsäkerhetstjänsten skall inom en i stort oförändrad ekonomisk ram utvecklasfortlöpande för att säkerställa erforderlig förvarning. Resurser skall avsättas för erforderlig medverkan istudie- och prognosarbete för försvarets planerings- och budgeteringssystem. 1** 1973. Beträffande den särskildaverksamhetens uppgifter anges i regleringsbrevet följande: Inom ramen för instruktionen föröverbefälhavaren jämte övriga författningar och föreskrifter som berörprimäruppdraget skaU i huvudsak den verksamhet genomföras som redovisas förförsta året i överbefälhavarens programplan för perioden /74 1977/78avseende programelementet Särskild verksamhet vid försvarsstaben.Organisationen för och verksamheten inom följande verksamhetsområden skall inomramen för tilldelade resurser vidmakthållas i kvalitativt hänseende.Erforderliga utredningar om säkerhetstjänsten inom totalförsvaret skaUgenomföras. Grundberedskapen skall vidmakthåUas. Den budgeterade kostnaden för densärskUda verksamheten - 10,7 milj. kr. fördelas i regleringsbrevet på ettantal verksamhetsområden. Omfördelning av kostnader mellan verksamhetsområdenfår inte ske utan Kungl. Utskottet har informerats om vilken verksamhet som avsesmed de oUka verksamhetsområdena. De kostnadsmässigt tyngsta motsvaras avförsvarsstabens säkerhetsavdelning och försvarsstabens särskilda byrå. I regleringsbrevet för den särskilda verksamheten finnsavslutningsvis personalförteckning. Såvitt gäller den särskUda byrån meddelaspersonalförteckning i särskild ämbetsskrivelse. Utskottet har tagit del ävenav denna personalförteckning. Vad först beträffar försvarsstabens säkerhetsavdelning viUutskottet erinra om att den mUitära säkerhetstjänstens uppgift anmäldes förriksdagen genom propositionen 1965:66 (s. 31). gjorde inte någonerinran (SU 1965:88, rskr 1965:221). Under det dåvarande anslagetFörsvarsstaben: SärskUda avlöningar anförde departementschefen följande: Som jag anfört i det föregående börförsvarsstabens nuvarande inrikesavdelning ombildas till en säkerhetsavdelning.Jag finner det lämpUgt att avlöningskostnaderna för hela säkerhetsavdelningenspersonal (utom avdelningschefen) i samband därmed förs över frånförsvarsstabens avlöningsanslag till förevarande anslag. Såsom närmare framgårav en inom försvarsdepartementet upprättad promemoria, vilken torde fåöverlämnas tUl vederbörande utskott, beräknar jag medelsbehovet förnästa budgetår under anslaget rill 2 700 000 () kr. Jag vill i detta sammanhang i korthet beröra den mUitärasäkerhetstjänstens uppgift. Den mUitära säkerhetstjänsten skall inomkrigsmakten åstadkomma skydd mot aUa former av landsskadlig verksamhet och motvad som eljest kan bringa rikets säkerhet i fara. För att lösa denna uppgiftmåste den miUtära säkerhetstjänsten biträda den polisiära i dess brottsförebyggandeverksamhet. I den civila säkerhetstjänstens uppgifter ingår även att avslöjabrott mot rikets säkerhet. När sådana brott avser miUtära förhållanden ellerberör krigsmaktens personal måste resurser tUlhörande den mUitärasäkerhetstjänsten ofta underställas ledningen för den polisiärasäkerhetstjänsten i samband med särskUda uppdrag. Vid brottsupptäckandeverksamhet kan samarbete i denna form vara nödvändigt. Den organisation, för vUken jag äskar medel underförevarande anslag, har utformats efter förslag av en särskild utredning och äranpassad till de uppgifter jag i det föregående redogjort för. Enligt tjänstereglementet förkrigsmakten, som har fastställts av Kungl. Maj:t ikommandoväg, har den miUtära säkerhetstjänsten tUl uppgift att inomkrigsmakten åstadkomma skydd mot spioneri, sabotage och annan skadegörelse, motlandsskadlig propaganda och landsskadlig verksamhet i övrigt, motryktesspridning och spridande av vissa skrifter samt mot vad som eljest kanbringa säkerheten i fara. Ansvaret för den miUtära säkerhetstjänsten åvUarvarie chef inom hans arbetsområde (TjRK 18:1-2). justitieombudsman gjorde enutredning som innefattade bl. a. försvarsstabens säkerhetsavdelning ochpåståenden om åsiktsregistrering inom denna. Genom beslut den 9 augusti 1972redovisade JO resultaten av sin utredning. Redovisningen äråtergiven i JO:s ämbetsberättelse tiU riksdag s. 4391. Utdrag avämbetsberättelsen såvitt avser försvarsstabens säkerhetsavdel-Tung lämnas ibilaga 2 tUl detta betänkande. Försvarsstabens särskilda byrå - i den aktueUa debattenbenämnd IB lyder direkt under överbefälhavaren. Denne har senast år 1972lämnat skriftliga instruktioner för verksamheten. Av bestämmelserna förtjänsten vid byrån framgår bl. a. uppgift och inriktning, organisation i stortoch ledningsförhåUanden. Särskilt anges i vilka fall underlydande chef skaUinhämta byråchefens beslut (godkännande). Bestämmelserna omfattar nio sidor iA4-format. För redovisning av medel till den särskUda verksamhetenfinns bestämmelser av Kungl. Maj:t, meddelade . Av bestämmelsernaframgår bl. a. att en särskUd revisor skall förordnas av försvaretscivilförvaltning. Revisorns uppgift är att siffergranskaredovisningshand-Ungarna och kontrollera att i räkenskaperna redovisas allamedel som stått till förfogande samt att dessa, såvitt ske kan, ärvederbörligen verifierade. Efter varje budgetårs utgång skall lämnasredogörelse tiU chefen för försvarsdepartementet rörande disposition avanvisade medel. Utskottet har tagit del av den senast lämnade redogörelsen ochav därtill hörande revisionsberättelse. Av den f. n. förordnade revisorn, avdelningschefen iöverstyrelsen för ekonomiskt försvar , har utskottet inhämtat bl. GyUö har varit revisor /57. Av räkenskaperna framgår inte det operativa ändamålet medutgifterna. Inkomstposter har förekommit någon enstaka gång i samband med har avyttrat materiel. Han har inte sett minsta spår av några medel vidsidan av anslaget trots att han aUtid har varit observant i detta avseende.Enligt GyUös mening har utgifterna motsvarat verksamhetens omfattning. Han hargått igenom räkenskaperna i detalj, även såvitt gäller personalutgifter.Räkenskaperna har alltid varit noggrant förda och lämnats honom i rätt tid.Under årens lopp har han ibland haft anledning att göra påpekanden men det haraldrig förekommit några allvarliga fel. Något överskridande av de anslagsmedelsom anvisats av regeringen har aldrig skett. särskildagranskning har avsett den militära underrättelseverksamhetens inriktning,organisation och ekonomi, allt mot bakgrunden av de allmänna krav påunderrättelsetjänsten som utskottet har angett i det föregående. Granskningenredovisas med uppdelning på några frågekomplex som inte har rangordnats eftervikt och betydelse. Strider underrättelsetjänstens inriktning mot våralliansfria politik? Det har påståtts att vårunderrättelsetjänst är ensidigt inriktad och så nära knuten tUlunderrättelseorganisationer i vissa länder att man kan tala om ett militärtsamarbete. Det råder enighet i om attlandets möjligheter att stå utanför krig och andra allvarliga konflikterfrämjas bäst genom att man håller fast vid den alUansfria poUtiken som syftartUl neutralitet i händelse av krig. ' NeutraUtetspoUtiken blir inför omvärldentrovärdig och realistisk endast om den genomförs med stabil politisk inriktningoch har stöd av ett totalförsvar som kan ge vårt land en betydandemotståndskraft inför tänkbara påfrestningar. TiUtron i omvärlden beträffandevår avsikt att vara neutrala kan reduceras om försvaret utan att detföreligger någon miUtär alUans - skulle byggas upp på ett sådant sätt att detförefaUer inriktat på att infogas i strategin för en stormakt eller enstormakts-aUians. Likaså om det skulle lämna luckor som förefaller att varaavsedda att täckas genom annans försorg. är som liten nation med begränsade ekonomiskaresurser men ändå med ambitionen att hålla ett försvar som är avpassat förvåra särskilda förutsättningar beroende av informationer omteknikutveck-Ungen i omvärlden. Det är också önskvärt att i viss utsträckningkunna köpa och sälja krigsmateriel och komponenter till sådan materiel. Avdessa skäl har i några faU pä diplomatisk väg träffat samarbets-ochsekretesskyddsavtal med annat land rörande materielutveckling m. m. Sådanaavtal anses inte vara oförenUga med en alliansfri utrikespolitik. Beträffande den miUtära underrättelsetjänsten harutskottet inhämtat att något avtalsbundet samarbete med underrättelseorganisationeri andra länder inte förekommer. Däremot förekommer samarbete och kontakter frånfaU tiU fall med sådana organisationer i ett stort antal länder. Om det bUraktuellt att ta kontakt med underrättelseorganisationen i ett land -som man tidigareinte har kontaktat pä detta sätt avgör försvarsministern om det får ske,efter samråd med stats- och utrikesministrarna. Utskottet har informerats omvilka kontakter som har medgetts i denna ordning. Bland de länder som f. n.kommer i fråga finns både alliansfria nationer och stater som är medlemmar iskilda pakter. Utskottet har vidare fått redogörelse för varför samarbete ochkontakter med annat lands underrättelseorganisation äger rum samt viss inblicki hur det kan te sig i praktiken. militärpolitiska läge karakteriseras av att vitillsammans med befinner oss i gränszonen mellan tvä militära block.Underrättelsetjänsten liksom försvarsplaneringen måste beakta bl. a. var detfinns miUtära resurser som kan sättas in mot , vilka transportmedel somstår tiU förfogande och vilka tidsförhållanden som kan bU aktueUa vidkrigshandUngar som berör vårt land. Både i fråga om förvarning vid"temperaturhöjning" i värt närområde och när det gällerteknikutvecklingen på det miUtära och närliggande fält har vårt land tillgångtill en mängd underrättelser genom öppna källor. I viktiga avseenden finns detemellertid stora skUlnader mellan vad olika nationer låter offentUggöra ellermeddela på diplomatisk väg. Detta faktum sätter självfaUet sin prägel på hurman fördelar insatserna av vår intemationeUt sett föga resursstarkaunderrättelsetjänst. Beträffande teknikutvecklingen gäller att underrättelsersom är värdefulla för vårt land ibland kan inhämtas relativt långt frånSverige. En viss byteshandel i fråga om underrättelser är ennaturUg del av underrättelseverksamheten världen över. Utskottet anser mot denna bakgrund att landetsunderrättelsetjänst inte bedrivs på ett sätt som strider mot vår deklareradeutrikespolitiska Unje. Bedriver den hemUga underrättelsetjänsten otillbörligverksamhet inom landet? Det har i debatten i den s. k.IB-affären förts fram misstankar om att den hemUga underrättelsetjänsten haranvänts av regeringen i rent partipoUtiskt syfte. Vidare har påståtts att denhemUga underrättelsetjänsten infiltrerat svenska organisationer för att skaffaunderrättelser för försvarets eller polisens räkning. Dessa misstankar ochpåståenden kan föras tillbaka på bok, där det sägs att en särskildavdelning inom försvarsstabens särskilda byrå till följdeoch rapporterade om det och kartlade kommunistiskverksamhet inom fackföreningsrörelsen och att denna kartläggning däreftersuccessivt har flyttats över till en ny organisation utanförförsvarsdepartementet. Bakom denna verksamhet skulle enligt författaren , som ville vara väl informerad om den politiska UtveckUngen i landetoch vars intressen gick långt utöver samhällsintresset att hindra brott motrikets säkerhet. Utskottet har funnit det vara en angelägen uppgift attunder sin granskning så långt möjligt kartlägga den hemUga underrättelseverksamheteninom landet för att kunna ta ställning till om det finns grund för de gjordapåståendena och uttalade farhågorna. Utskottet har också funnit det angelägetatt så långt möjUgt öppet redovisa vad som kommit fram under granskningen. har i sin bok påstått att underlånga perioder en gång sammanträffat med statsministern och att enligt uppgifter från särskilda byrån vid dessa möten ofta deltogäven dåvarande försvarsministern och finansministern. I boken äteropar och Elmers planeringskalendrar och säger att det finnsfler detaljer kring mötena och att han är villig att lämna tillgängligaupplysningar till en . Vid samtal med den 19november 1973 har denne emellertid förklarat att han inte sett eller vet vadsom står i de båda planeringskalendrarna men att han känner tUl en person somenligt egen uppgift har kört i bU till flera sådana möten. Utskottet harinte kunnat höra den av åsyftade personen, som namngivits av honom. Statsministern har i aUmänpoUtiska debatt den 7november 1973 tUlbakavisat påståendet att han regelbundet sammanträffat medElmer och lämnat denne detaljerade instruktioner liksom statsministerntiUbakavisat andra i boken gjorda, mot honom riktade påståenden. Vid samtal med företrädare för utskottet harstatsministern vidare anfört: Han har personligen inte medverkat vidrekrytering av personal tUl försvarsstabens särskUda byrå i vidare mån än vidtiUsättningen av chefsbefattningen. var arbetskamrat med under sinanställ-rung vid försvarsstaben 1953 och har fuUt förtroende för . När detgäller rekryteringen av personal tUl den särskUda byrån har vidare förförsvarsministern framhållit angelägenheten av att personalen i den särskildaverksamheten har en blandad och ej ensidig sammansättning. kan inteerinra sig att han sammanträffat med ,som han känner . Inför utskottet har dåvarande försvarsministern,statsrådet , bekräftat sina i interpeUationsdebatten den 18 maj1973 lämnade uppgifter att den mUitära underrättelsetjänsten inte bedrivernågon verksamhet som avser att granska svenska politiska organisationer eUersom på annat sätt är riktad mot sådana orgarusationer. I sitt interpeUationssvar anförde att denpersonalkontroll som försvarets myndigheter utför bedrivs enUgtpersonalkontrollkungörelsen och att denna kontroll grundas på register vidsäkerhetsavdelningen inom . I den följande debatten yttradeSven bl. a. på tal om en särskilt utpekad persons verksamhet i oUkaorganisationer i - att dennes uppgift inte var attövervaka organisationemas verksamhet eller skaffa myndigheterna tUlgång tiUderas medlemsregister utan att den allvarliga bakgrunden tiU verksamhetvar en helt annan, nämUgen att skydda värt land frän Palestinaaktivistersterrorverksamhet och att skydda israeler och judar från gerillahämnd på svenskmark. yttrade vidare att den mUitära underrättelsetjänsten föreär 1970 hade tUl uppgift att försöka uppdaga eUer förhindra spionage inyckeUndustrier, tekniskt avancerade industrier och krigsindustrier. I stäUetför att bygga upp en särskUd organisation för att förhindra detta spionagesökte man kontakt med fackUgt organiserade i verkstäder, forsknings- ochkonstruktionsavdelningar och bad dem hålla reda på misstänkta personer somkommit in i landet för att skaffa tekniska uppgifter från . polisens åsiktsregister upphörde lades den militäraunderrättelseverksamheten om, varvid det gjordes en klar gränsdragning mellanden militära och den polisiära verksamheten. Inför utskottet har tiUagt att detundantagsvis hänt att militära underrättelser som har inhämtats avförsvarsstabens särskUda byrå rapporterats direkt tUl försvarsministern, attnågon förbindelse mellan byrån och det socialdemokratiska partiet inteförekommit samt att han talat med statssekreterare ochpartisekreterare om detta och att de alldeles bestämt förnekatsådant samröre. har i sin tur bekräftat uppgifteroch vidare anfört: Han har träffat statsministem mycket sällan och inte talatmed honom om den särskilda byråns verksamhet. Uppgiften i boken omsammanträffanden med statsministem en gång är helt felaktig. Byråninhämtar underrättelser och vidarebefordrar dem men bearbetar dem inte.Försvarets säkerhetsunderrättelsetjänst vilar på försvarsstabenssäkerhetsavdelning. Efter beslutet förekommer inte från den särskildabyråns sida någon inhämtning av upplysningar om svenska poUtiska organisationeroch om industrispionage. I samband med begränsningen av verksamhetsfältetminskades efter hand den till byrån knutna personalen. Under en övergångstidarbetade ät såväl säkerhetspolisen som den särskilda byrån. Dettainnebar inte att bröt mot direktiven att begränsa verksamhetsfältet,eftersom arbetsuppgifter åt byrån gällde inhämtande av underrättelserfrån utlandet. har vid poUsförhör om sin verksamhetuppgivit: engagerades han av försvarsstaben benämrungenIB var honom obekant - och utförde då och då uppdrag som dykare och en delandra uppdrag tiU , då han blev fastare knuten tillunderrättelseverksamheten.