bet · FW01SkU55 · 1973-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1973 SkU 1973:55 betänkande i anledning av motion om engranskning av Kungl. Maj Is praxis i ärenden angående befrielse fråninkomstskatt vid avyttring av aktier. 1 motionen 1973:398 av () yrkas att hos Kungl. Maj:t hemställer att en utredning tillsättsmed uppgift att granska de fall dä total befrielse frän inkomstskatt förrealisationsvinst vid avyttring av aktier beviljats 1971,särskilt med avseende på om ifrågavarande fusion varit till gagn för samhälleti stort. Gällande bestämmelser m. m. Enligt 35 § 3 mom. kommunalskattelagenbeskattas vinst vid avyttring av sädana aktier och därmed likartadevärdepapper, som innehafts mindre än efter en fallande skala. Ärinnehavstiden kortare än beskattas hela vinsten. Vid längre innehavstidreduceras vinsten per är så att endast 75, 50 respektive avvinsten beskattas. Innehavstiden beräknas med utgångspunkt i det köp, byteeller liknande förvärv som närmast föregått avyttringen. Man bortser alltsåfrån mellankommande arv, gåva e. d. Efter en lagändring 1966 beskattas i motsats till tidigareäven vinst vid avyttring av aktier som innehafts fem är eller mer.Beskattningen sker efter en schablon, som innebär att av försäljningssummanefter avdrag för kostnad för avyttringen anses som skattepliktig realisationsvinst. Skattephktig realisationsvinst skall dock inte beräknasför femårsak-tier om det framstår som sannolikt att avyttringen skett utanvinst eller med en vinst som inte överstiger av vad den skattskyldigeerhållit. Frän vinst som beräknats enligt schablonregeln får den skattskyldige,i förekommande fall gemensamt med sin make, göra avdrag med , dock ejmed högre belopp än som svarar mot vinsten. En 10 %-schablon gäller också vidtvångsförsäljning av aktier som innehafts än . Maj:t kan medge befrielse helt eller delvis frånschablonbeskattningen beträffande femårsaktier, om beskattningen kan antashindra strukturrationalisering som är önskvärd från allmän synpunkt. Framställningom befrielse skall göras senast den dag avyttringen sker. 1 sammanhanget kannämnas att vinst vid överlåtelse av aktier mellan bolag inom samma koncernunder vissa förutsättningar undantas från realisationsvinstbeskattning, oavsett innehavstidens längd, nämligen om den överlåtna aktien eller andelen innehas som ett led i annanverksamhet än förvaltning av fastighet, värdepapper e. d. Trots reglerna om skattefrihet i dessa fall anses den nyeägarens ingångsvärde för de förvärvade aktierna motsvara vederlaget vid förvärvet,och hans innehavstid räknas frän tidpunkten för överlåtelsen. Förslag om de angivna skattereglerna för femårsaktierlades fram i prop. Angående dispensfrägan anförde departementschefenbl. a. följande (s. 111-112). En i tiden obegränsad beskattningav aktievinster kan emellertid tänkas fä en hämmande inverkan pästrukturrationaliseringar inom näringslivet i det fall en sammanslagning avföretag kan föranleda vinstbeskattning. En sådan effekt av en utökadbeskattning anser jag i princip bör om möjligt undvikas. Skatt enligtschablonmetoden bör därför inte utgå när organisationsaktier flyttas mellanföretag inom en koncern eller när köp och försäljningar av aktier och iundantagsfall andelar har direkt samband med en frän allmänna synpunkterönskvärd strukturrationalisering. Den nu gällande friheten fränrealisationsvinstbeskattning vid fusion mellan helägda bolag bör givetviskvarstå. Undantagsbestämmelsen för överföringar avorganisationsaktier mellan företag i en koncern synes lämpligen kunna intas i35 § 4 mom. KL. Det är däremot inte möjligt att ilagtext närmare ange de fall då en försäljning skall fritas från beskattningenhgt schablon, därför att beskattningen kan anses hindra en frän allmännasynpunkter önskvärd strukturrationalisering. Möjlighet bör därför finnas attbefria frän viristbeskattning i sådana fall. Dispens skall givetvis inte medgesi alla de fall då försäljningen leder till att två företag sammanslås. Detmåste bh en bedömning från fall till fall. Om köpeskillingen lämnas i form avaktier i det andra företaget torde i regel förutsättningar för dispens fä ansesföreligga. Betalas köpeskillingen i Ukvida medel har man däremot anledningställa större krav pä att det är fråga om en sådan från allmän synpunktangelägen strukturrationalisering som bör medföra skattefrihet.Skattebefrielsen bör gälla endast vinster som beräknas enligt schablonregeln. Dispenser av detta slag bör, åtminstone tills vidare, ankommapå Kungl. Om emellertid erfarenheterna av dispensgivningen skulle ge vidhanden att den lämpligen kan delegeras till riksskattenämnden eller annancentral myndighet bör Kungl. Maj:t ha rätt att besluta om sådan delegation.Ansökan om dispens bör inges av de berörda företagen eller ett av dem föraktie- eller andelsägarnas räkning. Då en sådan ansökan ofta kan komma attinnehålla uppgifter, som då ansökan inges inte bör blioffentliga, bör sådan ansökan vara hemlig på samma sätt som t. ex. ansökan omförhandsbesked i taxeringsfråga. (BeU 1966:46)instämde i uppfattningen att det var förenat med betydande svårigheter att iförfattningstexten ange de fall, då en aktieförsäljning skulle fritas frånbeskattning enligt schablonmetoden. Enligt utskottets mening värdet emellertidangeläget att prövningen av dispensfallen blev så liberal och likformig sommöjligt. Utskottet ansåg det inte uteslutet att man med stöd av vunnaerfarenheter sä småningom kunde utforma mer preciserade författningsregler iämnet. 1 en motion vid riksdagyrkades att dispensprövningen skulle överflyttas frän Kungl, Maj:t tillriksdagen. Enligt motionärens uppfattning hade dispensreglerna i vissa falltillämpats för generöst. (SkU 1972:3) avstyrkte motionen ochanförde bl. a, följande. Utskottet vill erinra omdepartementschefens uttalande i prop. 1966:90 att om köpeskillingen istrukturrationaliseringsfallen lämnas i form av aktier bör förutsättningar förskattebefrielse i regel anses föreligga. Betalas däremot köpeskillingen ilikvida medel finns det enligt departementschefsuttalandet anledning ställastörre krav pä,,att det är frågan om en sädan frän allmän synpunkt angelägenstrukturrationalisering som bör medföra skattefrihet. Enligt utskottets meningär det angeläget att dessa uttalanden i förarbetena till lagstiftningen nogabeaktas och att stor restriktivitet sålunda iakttas vid dispensgivningen i defall då köpeskillingen för aktierna betalas kontant. Det finns enligtutskottets uppfattning ocksä anledning att vid dispensgivningen ta hänsyn tillom det företag i vilket aktierna avyttras underlåtit att utdela vinstmedel iskälig omfattning. Som i andra sammanhang framhållits bör dispensärendenprincipiellt avgöras av Kungl. Maj:t och inte av . Detta gällersärskilt sädana fall varom nu är fråga, eftersom dispensansökningarna oftainnehåller uppgifter, som av affärsmässiga skäl inte bör offentliggöras, ochdessutom kräver skyndsam behandling. Av anförda skäl och då aktievinstbeskattningen är föremålför öveiväganden inom realisationsvinstkommittén avstyrker utskottet bifalltill motionen. Betänkandet godtogs av . har vidårets riksdag granskat diarieföringen av ärenden om befrielse fränaktievinstbeskattning i samband med strukturrationalisering och Kungl, Maj:tspraxis i dessa ärenden, I en promemoria, som upprättats inomkonstitutionsutskottets kansli (KU 1973:20 bilaga 4), har lämnats följandeuppgifter om praxis under 197 I och 1972, avgjorde Kungl, Maj:t 59 ärenden angåendebefrielse frän aktievinstbeskattning i samband med strukturrationalisering,1972 avgjordes 63 sädana ärenden. Härav bifölls 32 resp, 22 ansökningar, I defall ansökningen bifallits har regelmässigt tillståndet begiänsats att gällavid en eller två taxeringar, i något fall . Har försäljning avaktierna inte kommit till stånd tillståndet avser eller harvillkoren för transaktionens genomförande ändrats prövas ärendet ånyo efterförnyad ansökan. Antalet ej bifallna ansökningar 1971 var 25 och 1972 36,Återstående ansökningar prövades ej i sak pä grund av att ansökan ej gjorts irätt tid, dvs, efter det avyttring av aktierna skett, Bäde 1971 och ärenden har i drygt ett tiotal fallberört börsnoterade eller s, k, fondhandlarnoterade bolag. Det största ärendet1971 gällde bankfusionen Skandinaviska banken-Enskilda banken. Bland 1972 årsärenden förekom en större industrisammanläggning samt ett par störreförlagssammanläggningar. Ansökningarna bifölls i dessa fall. Mänga ärenden rörmindre familjeföretag som skall uppgä i större företag. Beträffande Kungl, Maj:ts praxis rörande ifrågavarandedispensärenden har vissa uppgifter inhämtats från . bl, a, att stor hänsyn tas till köpeskillingarnas storlek.Några gränser härvidlag är dock inte fastlagda. Det är vanligt med avslag omköpeskillingen tinderstiger ett par . Vidare beaktas omköpeskillingen lämnas i form av aktier eller i likvida medel, 1 det senarefallet eller om det är fräga om övervägande kontantlikvider är utsikterna tillbifall avsevärt mindre än om köpeskillingen utgörs av aktier. Vidare iakttasrestriktivitet om transaktionen endast rör sig om ren kapitalplacering.Däremot ser man i princip positivt på fall där det säljande företagets ägareoch personal får sysselsättning i det köpande företaget. Vad gällerbranschfrågor ställer man i allmänhet större krav för bifall beträffande renaserviceföretag än beträffande industriföretag. Skall det med ansökan avseddaföretaget uppgå i ett utländskt företag krävs i princip speciella skäl förbifall. Några fä sädana ärenden har förekommit 1971 och 1972. Under 1972bifölls ansökan i ett sådant ärende. Det har uppgetts att Kungl. Maj:ts praxisnär det gäller bifall till ansökningarom befrielse från aktievinstbeskattningskärpts . Beträffande slutligen handläggning av ansökningarnaförekommer i allmänhet inte något remissförfarande. Ansökningshandlingarnabestår oftast endast av själva ansökan samt en eller flera årsredovisningar.Ofta förekommer det att företrädare för berörda företag uppvaktar finansministernoch redogör för sina planer. Granskningen föranledde inte något särskilt uttalande frånkonstitutionsutskottets sida. (Fi1970:79), som har till uppgift att se över inkomstbeskattningen av realisationsvinstvid icke yrkesmässig avyttring av fastigheter, värdepapper och annan egendom,skall enligt utredningsdirektiven bl, a, undersöka möjligheterna att i störreutsträckning än f, n, låta beskattningen av realisationsvinster vidförsäljning av aktier anknyta till den verkliga vinsten. Som allmän riktpunktför utredningsarbetet gäller att ett enhetligt system för kapitalvinstbeskattningenär önskvärt. Enligt direktiven står det kommittén fritt att utreda och läggafram förslag i fräga om särskilda spörsmål som har samband medrealisationsvinstbeskattningen. Vid avyttring av aktier sominnehafts fem är eller mer skall i regel av försäljningspriset tas upp soinskattepliktig realisationsvinst. Denna schablonregel föi' beskattning av vinstvid avyttring av femårsaktier infördes som en utbyggnad av dåvaranderealisationsvinstbeskattning, men föreskrevs att Kungl. Maj;t skallkunna medge befrielse helt eller delvis från schablonbeskattningen om den kanantas hindra strukturrationalisering som är önskvärd från allmän synpunkt. Avförarbetena till lagstiftningen och senare riksdagsuttalanden framgår bl, a,,att befrielse bör kunna medges om köpeskillingen i strukturrationaliseringsfallenlämnas i form av aktier, tnen att stor restriktivitet bör iakttas om köpeskillingen erläggs kontant. också beaktas om det företag i vilket aktierna avyttrasunderlåtit att utdela vinstmedel i skälig omfattning, Kungl, Maj:ts praxis idessa ärenden har granskats under vårriksdagen (KU 1973:20), Såvitt framgår avdenna granskning och vissa ytterligare uppgifter som skatteutskottet inhämtatfrån iakttas numera en skärpt praxis i enlighet med dessariktlinjer. Den genomförda granskningen av dessa ärenden haremellertid inte avsett frågan om befrielsefallen alltid inneburit från allmännasynpunkter önskvärd strukturrationalisering. Utredningsyrkandet i motionen1973:398 avser att fä till stånd en sådan bedömning. Motionären anser att enbefrielse från aktievinstbeskattningen kan medföra alltför stora fördelar ochte sig stötande för den enskildes rättskänsla och att befrielsereglerna kan hadrivit pä en ej önskvärd utveckling mot en monopoliserad marknad. Frågan om en sammanslagning av två företag är önskvärdfrån allmän synpunkt är givetvis en bedömningsfräga, som i det enskilda falletkan besvaras pä olika sätt, och en granskning av dessa ärenden kan därförknappast leda till befogade anmärkningar mot Kungl, Maj:ts tillämpning avreglerna. Avsikten med motionen torde inte heller vara att i första handreagera mot tillämpningen av reglerna utan att undanröja skattelättnader sominte kan anses påkallade i det enskilda fallet. Med anledning därav villutskottet framhålla, att ifrågavarande dispensregler i och för sig inte åsyftaratt fä till stånd skattelättnader utan endast att i strukturrationaliseringsfalleneliminera den läsningseffekt som den utbyggda aktievinstbeskattningenkan medföra. Att dispensreglerna såsom motionären anför medfördefinitiva skattelättnader i dessa fall följer av att den dispens, som skallmedges, innebär full befrielse från och ej endast uppskov med beskattningen.Detta förhållande får närmast ses som en teknisk komplikation som är ägnad attförsvåra dispensgivningen. Enligt vad utskottet erfarit avserrealisationsvinstkommittén att ta upp samtliga uppskovsregler ochbefrielsegrunder i fråga om realisationsvinstbeskattningen till en allsidigöversyn, och vissa förutsättningar torde finnas för att därvid lösa deifrågavarande problemen pä ett mer tillfredsställande sätt än . Eftersom den fräga som berörs i motionen således kommeratt uppmärksammas i pågående utredningsarbete utan särskild åtgärd fränriksdagens sida, avstyrker utskottet bifall till motionen. attriksdagen avslår motionen 1973:398. Närvarande: herrar (), i (m),(), (), herrar (). Josefson i Arrie(c), (), i (fp), Carlstein (s), (), *(s), Stadling (s). i (s) och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering.