bet · FW01SfU17 · 1973-12-31 00:00:00 — Vid reformering av studiestödet bör enligt utskottetsmening tillgängliga resurser i första hand användas för förbättringar tillstuderande med lägre inkomster. Förslagen i motionen 1973: 1729 gynnar enligtutskottets uppfattning främst de högre inkomsttagarna. Utskottet vill också framhålla att ett genomförande avpropositionens förslag innebär ett steg i riktning mot ökad likställighetmellan makar. Med hänvisning till det anförda ansluter sig utskottet tillpropositionen och avstyrker motionsyrkandet. Om den studerande har vårdnaden om barn eller är pliktigatt utge underhållsbidrag för barn äger han rätt till inkomstprövat barntilläggmed av basbeloppet , vilket tillägg utgår i form av återbetalningspliktigastudiemedel. Motionärerna i motionen 1973: 1730 anser att barntilläggetinte bör vara återbetalningspliktigt och att det bör uppräknas. I motionen1973: 1731 föreslås i enlighet med förslag från studiemedelsutredningen attbarntillägg skall utgå för första barnet och för ett vart av deföljande av basbeloppet per läsår. Dessutom förutsätter motionärernaatt om båda föräldrarna studerar barntillägg skall kunna utgå till var och enav dem. Propositionens förslag innebär att endast ett tillägg skall utgåoavsett föräldrarnas civilstånd och oavsett om en eller båda studerar. Utskottet kan inte dela den inställning rörandeåterbetalningsskyldighet som kommit till uttryck i motionen 1973: 1730. Ombarntillägget gjordes icke återbetalningspliktigt skulle enligt utskottetsmening de studerande i förhållande till andra grupper i samhället gynnas påett sätt som inte skulle vara motiverat. Med hänsyn till att samhällets stödtill barnfamiljer stärkts på flera områden och med beaktande avdet arbete som pågår inom den studentekonomiska under- sökningenbör ett ställningstagande till den i motionen aktualiserade frågan omuppräkning anstå. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionen1973: 1730 i nu berörda delar. Vadhärefter angår yrkandena i motionen 1973: 1731 vill utskottet, med beaktande avde kostnader som skulle bli följden av dubbla barntillägg samt underhänvisning till den kritik av studiemedelsutredningens förslag om endifferentiering av barntilläggen som framkommit under remissbehandlingen och ivilken framhölls bl. a. att barnkostnaderna inte torde vara väsentligt lägreför yngre syskon än för det första barnet, avstyrka bifall till motionen 1973:1731 i denna del. Ettflertal motioner berör återbetalningssystemet. I motionerna 1973: 1162 och1973: 1731 anhålls om utredning och förslag rörande återbetalningsreglerna medsyfte att avskaffa indexlånesystemet och inrätta ett system enligtannuitetslåneprincipen. Motionärerna i motionen 1973: 1729 har begärt attavgiftsgränsen vid återbetalning av studiemedel höjs till fyra gångerbasbeloppet och att jämförelseräntan som är avstatens normalränta reduceras till av nämnda ränta. Sistnämndamotion innehåller också ett yrkande om förutsättningslös utredning angåendeutformningen av återbetalningsreglerna. I motionen 1973: 1730 vänder sigmotionärerna mot att den möjhghet till avskrivning av studielån förvuxenutbildning som föreligger försvinner i och med attvuxenstuderande förs över till studiemedelssystemet. De hemställer att devuxenstuderande ges rätt till avskrivning av studieskulder för grundskole- ochgymnasiestudier. Motionärerna i motionen 1973: 1731 kritiserar utformningen avbarntilläggsreglerna. De framhåller att om en underhållspliktig fader med rätttill studiemedel inte utnyttjar sin rätt till barntillägg, inte heller modernkan få sådant tillägg. Motionärerna påpekar att ett motiv för fadern att avstå frånbarntillägget kan vara att fordran på bidragsförskott som utgår bl. a, ifall där barntillägg inte erläggs till modern avskrivs . Tillskillnad härifrån skall barntillägget, som utgör del av deåterbetalningspliktiga studiemedlen, återbetalas. Motionärerna finner dennakonsekvens av bestämmelserna otillfredsställande och anser att dessa börutformas så att studerande som har vårdnaden om eller är skyldig utgeunderhållsbidrag till barn skall ha rätt till barntillägg. Somframgår av uttalanden i bl. a. den förevarande propositionen har en översyn avreglerna för återbetalning redan inletts. Översynen syftar till att mildraverkningarna av återbetalningsskyldigheten för dem som efter utbildningen äratt betrakta som betalningssvaga. Riksdagenhar vid ett flertal tillfällen avvisat yrkanden om ändring avåterbetalningsreglerna och därvid hänvisat till att ett införande av ettannuitetslånesystem skulle innebära att man måste medge avdrag för räntor. Ettsådant system skulle därför i första hand gynna högre inkomsttagare.Utskottet anser att översynsarbetet i första hand bör syfta till lättnader förpersoner med lägre inkomster och avstyrker därför bifall till motionerna 1973:1162 och 1973: 1731 i nu berörda del. Övriga nu berörda motionsyrkanden är avden art att den departemen-tala utredningsgruppen torde ha anledning att ta demi övervägande. I avvaktan på resultatet av dessa överväganden finner utskottetför närvarande inte anledning att närmare uttala sig om de i motionerna 1973:1729, 1973: 1730 och 1973: 1731 framställda yrkandena. Utskottet avstyrkerdärför bifall också till dessa motioner i nu berörda delar. De i propositionen uppdragna riktlinjerna för ensjukförsäkring för studerande innebär i huvudsak följande. Försäkringen börvara obligatorisk för alla studerande med studiemedel och gälla den tid somstudiemedel utgår. Den studerande skall sjukanmäla sig till ,som har att svara för sjukkontrollen och granskningen av de läkarintyg sombehövs. Den studerande skall behålla sina studiemedel mende återbetalningspliktiga studiemedlen reduceras i efterhand med ett belopp sommotsvarar utgående återbetalningspliktig del av studiemedlen per dag under desjukdagar som berättigar till ersättning. Karenstiden sätts till 14 dagar.Försäkringskassan skall vid utgången av varje termin til CSN redovisa antaletanmälda sjukdagar för studerande med studiemedel. CSN skall i övrigt svara föradministrationen av försäkringen. Denna finansieras av de försäkrade genomsärskilda som avräknas från studiebidragsdelen inom studiemedlen. CSNskall i samråd med och på grundval av de i propositionenangivna riktlinjerna närmare utforma bestämmelserna för sjukförsäkringen. Motionärerna i motionen 1973: 1727 anser attpropositionens förslag har väsentliga brister. Följden av attsjukförsäkringssystemet kopplas till dem som har studiemedel kommer menar de att bli att omkring hälften av de studerande även i fortsättningen ställsutan sjukförsäkring. De föreslår därför att försäkringen skall omfatta alla ochatt studerande som inte uppbär studiemedel får ett kontant stöd. Karenstidenbör minskas och försäkringen finansieras av de försäkrade genompremier som avräknas från återbetalningsdelen inom studiemedlen. De studerandesom inte har studiemedel bör betala sin avgift i annan ordning, förslagsvisvia en sjukförsäkringsavgift på skattsedeln. bör enligtmotionärernas mening räknas som en poäng vid meri-tering för framtidastudiemedel. Försäkringen skall gälla från . I övrigt godtarmotionärerna propositionen på denna punkt. Propositionensförslag om sjukförsäkring för studerande med studiemedel är utformat eftersamråd med . Chefen för detta departement har ipropositionen 1973: 46 lagt fram förslag om att maximibeloppet för denfrivilliga sjukförsäkringens dagersättning skall höjas från nuvarande 15 kr.per dag till . sjukförsäkringenkommer alltjämt att i princip stå öppen för samtliga studerande. Deti motionen intagna förslaget att den särskilda sjukförsäkringen skall omfattasamtliga studerande innebär enligt utskottets mening inte någontillfredsställande lösning, särskilt som någon lämplig definition av begreppetstuderande inte torde stå att finna. På grund härav och då den frivilligasjukförsäkringen vid behov kan tecknas av studerande oavsett om de harstudiemedel eller inte vill utskottet förorda propositionens förslag i dennadel. Karenstiden bör enligt utskottets mening i avvaktan på erfarenheter avdenna nya form av sjukförsäkring sättas . Ifråga om finansieringen vill utskottet påpeka att statsbidrag utgår för denfrivilliga sjukförsäkringen. Med hänsyn härtill bör enligt utskottets meningkostnaderna för den särskilda sjukförsäkringen för studerande täckas genom enriskutjämning mellan studiemedelstagarna. Utskottet förordar därförpropositionens förslag i denna del. Motionens förslag att börräknas som en poäng vid meritering för framtida studiemedel torde icke krävaförfattningsbestämmelse eftersom vid prövningen av fråga om fortsatta studiemedelskälig hänsyn skall tas till de faktorer som kan ha påverkat studierna. Dennaprövning bör enligt utskottets mening ankomma på CSN. Vad slutligen angårfrågan om sjukförsäkringens ikraftträdande utgår utskottet från att CSN isamråd med bedriver förberedelsearbetet på sådant sättatt försäkringen kan träda i kraft . Det finns enligtutskottets mening ej skäl anta att förberedelsearbetet inte skulle varaavslutat i sådan tid att sjukförsäkringen kan träda i kraft den 1 juli 1974.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motionen idenna del. De nu gällande reglerna om studiestöd tillutländska studerande genomfördes vid riksdag och trädde i kraft den 1januari 1972. I fråga om invandrare gäller den huvudprincipen att endast densom är inlemmad i det svenska samhället skall ha rätt till studiestöd. Annan änsvensk medborgare har sådan rätt endast om han bosalt sig i Sverigehuvudsakligen i annat syfte än att utbilda sig här. Detta innebär attstudiestöd utgår bl. a. till utlänning som mottagits under sådana omständigheteratt det klart kan förutsättas att han kommer att stanna i . Till dennakategori hänförs i första hand flyktingar och därmed jämförbara grupper. Förövriga utlänningar gäller som villkor för rätt till studiestöd i princip attvederbörande med erforderligt tillstånd vistats och arbetat i under ensammanhängande period av . Imotionen 1973: 1127 har begärts riksdagsuttalande av innebörd att som villkorför utlännings rätt till studiestöd fr. o. m. skallgälla att vederbörande vistats och förvärvsarbetat i under ett år.Motionen innehåller därjämte yrkande om att vid bedömningen av kravet påförvärvsarbete hemarbete skall jämställas med förvärvsarbete oberoende av omdet finns barn i hemmet eller ej. Riksdagenbehandlade (SfU 1971:29) en motion, vari bl a. föreslogs att den då ipraxis gällande karenstidsregeln skulle bibehållas. Även att ta ställning till en motion av samma innebörd (SfU 1972: 40).Riksdagen hänvisade till att studiestöd endast bordetillkomma den som kunde anses inlemmad i det svenska samhället. Invandrare,som inte tillhörde gruppen flyktingar och därmed jämställda och som inte hellerhade familjeanknytning till , kunde enligt utskottets mening betraktassom inlemmad först sedan han fått sådan anknytning till landet att det kundeförutsättas att han skulle stanna här. Utskottet framhöll också att en längrekarenstid kunde medföra ökade möjligheter för utlänningar, som avsåg attstudera, att lära sig svenska och att över huvud taget nå en bättre anpassningtill svenska samhällsförhållanden, vilket i sin tur medförde bättreförutsättningar för framgångsrika studier. biföll både 1971 och 1972utskottets hemställan om avslag på motionerna. Utskottetanser att bör vidhålla sin tidigare intagna ståndpunkt och avstyrkersåledes bifall till motionen i denna del. Denovan redovisade principiella inställningen till önskvärdheten av att utlänning,som avser att studera, lärt sig svenska och anpassat sig till svenska förhållanden,tillgodoses enligt utskottets uppfattning bäst genom förvärvsarbete. Utskottetanser därför att avsteg från kravet på förvärvsarbete bör göras endast för detfall vederbörande i hemmet tar vård om barn. Utskottet kan inte biträda den imotionen framförda uppfattningen att hemarbete bör jämställas med annatförvärvsarbete vid prövning av rätt till studiestöd oberoende av om det finnsbarn i hemmet eller ej. Utskottet avstyrker således bifall till motionen även idenna del. Fråganom studiestöd till s. k. förpraktikanter tas upp i motionen 1973: 1728. Mednuvarande bestämmelser utgår studiehjälp under sådan praktiktjänstgöring, somingår i kursplanen för viss utbildning, men däremot inte under sådanpraktiktjänstgöring som fullgörs innan studierna påbörjats, och detta gälleroavsett om praktiken är obligatorisk eller ej. Motionären påpekar att mångaelever i samband med praktik-tjänstgöring är tvungna att bosätta sig utanförhemorten och att de får ingen eller ringa ersättning . På grundhärav måste de lita till föräldrarnas ekonomiska stöd under denna tid.Motionären föreslår därför att en granskning av dessa elevers ekonomiskasituation kommer till stånd. Motionsyrkanden med sammainnebörd som i motionen 1973: 1728 Då utskottet hade attbehandla en motion angående frågan om studiestöd till förpraktikanterremitterades motionen till bl. a. unversitetskanslersämbetet och framhöll därvid att sådan praktik som avsågs i motionen intevar att betrakta som ett led i utbildningen utan som ett allmäntbehörighetskrav, avsett att garantera att de studerande hade ett visst mått avarbetsUvserfarenhet inom områden av betydelse för tillämpade studier. CSNunderströk i sitt remissvar också den principiella skillnaden mellan praktiksom ingår i en viss kursplan och förpraktik. Från andra remissinstanseranfördes som skäl för avslag på motionen att många av dem som gått igenomförpraktik inte blev antagna till den avsedda utbildningen och att dessaskulle åsamkas en i många fall orimlig skuldsättning om de hade rätt tillstudielån. Vissa remissinstanser föreslog som en lösning av förpraktikanternasekonomiska problem att praktiken skulle integreras i studiegången och fullgörasunder den tid eleven var inskriven vid läroanstalt. Utskottet anslöt sig (SfU1972: 39) i allt väsentligt till de sålunda redovisade synpunkterna frånremissorganen och avstyrkte med godkännande bifall tillmotionen. Någon omständighet som bör föranleda ändring i utskottets tidigareställningstagande har inte förekommit och utskottet avstyrker följaktligenbifall till motionen 1973: 1728 i nu berörd del. Utbildningsbidragutgår till den som deltar i arbetsmarknadsutbildning och i regel endast tillden som fyllt . Huvudbestämmelserna om utbildningsbidrag finns iarbetsmarknadskungörelsen (1966: 368). Utbildningsbidraget vidarbetsmarknadsutbildning är i princip förbehållet personer som är arbetslösaeller som hotas av arbetslöshet. Maj:ts anvisningar skallutbildningsbidrag i princip inte utgå för studier vid läroanstalt där studiernakan finansieras med studiemedel. Motio-niirerna i motionen 1973: 1729 påpekaratt vid en överföring av de äldre eleverna till studiemedelssystemet dessaförlorar möjligheten att erhålla utbildningsbidrag. Detta innebär enligtmotionärerna att utbildningar som betraktats somarbetsmarknadsmotiverade skulle bedömas annorlunda . En sådanomsvängning i bedömningen finner motionärerna inte motiverad. Enligt nu gälladebestämmelser kan länsarbetsnämnd bevilja utbildningsbidrag omstudiemedelsansökan avslås på grund av sökandens ålder eller otillräckligastudieresultat. Motionärerna anser att prövningen av frågan omutbildningsbidrag vid studiemedelsberättigade studier inte bör vara bundentill ett krav på avslag på ansökan om studiemedel. I stället börarbetsmarknadsmyndigheterna självständigt pröva de arbetsmarknadspolitiskaskälen för utbildningsbidrag och därefter välja lämplig utbildning, oavsettvilken form av studiestöd som utgår för övriga studerande inom den aktuellautbildningen. Motionärerna förutsätter dock att utbildningsbidrag och studiemedelinte skall utgå . Enligt direktiven 1972tillkallade kommittén för översyn av arbetsmarknadsutbildningen (In 1972: 04)skall kommittén fastställa mål och medel för den fortsattaarbetsmarknadsutbildningen. En viktig uppgift för kommittén är enligtdirektiven att med utgångspunkt i nuvarande grundläggande kriterium för rätttill arbetsmarknadsutbildning och till de bidrag som är knutna härtill sökabedöma om nuvarande regler och tillämpningsbestämmelser är tillfredsställande ifråga om den enskildes rätt att komma i fråga för arbetsmarknadsutbildning.Målet för kommitténs arbete skall vara att åstadkomma en klararbetsmark-nadspolitiskt förankrad gränsdragning mot annan vuxenutbildning. Enligt utskottets mening är de i motionen aktualiseradefrågorna exempel på sådana problem som kommer att diskuteras i kommittén föröversyn av arbetsmarknadsutbildningen. Utskottet anser sig därför saknaanledning att ingå i närmare prövning av de i motionen berörda frågorna.Utskottet avstyrker således bifall till motionen i dessa delar. Mot de avsnitt i propositionen som i det föregående inteupptagits till särskild behandling har utskottet inte funnit anledning tillerinran. A. beträffande4 kap. 13 § förslaget till studiestödslag (studiemedlens storlek) att med bifall tillpropositionen 1973: 63 och med avslag på motionerna 1973: 1729 och 1973: 1730,båda motionerna i motsvarande del, antar den i propositionen föreslagna lydelsenav nämnda författningsrum; B. beträffande4 kap. 24 § förslaget till studiestödslag (studiebidragets storlek) att med bifall tillpropositionen 1973: 63 och med avslag på motionen 1973: 1729 i motsvarande delantar den i propositionen föreslagna lydelsen av nämnda författningsrum; C. beträffande4 kap. 5 § förslaget till studiestödslag (studiemedel vid deltidsundervisning) att med bifall tillpropositionen 1973: 63 och med avslag på motionen 1973: 1730 i motsvarande delantar den i propositionen föreslagna lydelsen av nämnda författningsrum; D. beträffande4 kap. 17 § förslaget till studiestödslag (fribeloppsgränsen vid reduktion mot makes inkomst samt garanterat minimibelopp) att med bifall tillpropositionen 1973: 63 och med avslag på motionen 1973: 1729 i motsvarande delantar den i propositionen föreslagna lydelsen av nämnda författningsrum; E. beträffande4 kap. 14 § förslaget till studiestödslag (regler angående barn tillägg) attriksdagen med bifall till propositionen 1973: 63 och med av- slagpå motionerna 1973: 1730 och 1973: 1731, båda motionerna i motsvarande del,antar den i propositionen föreslagna lydelsen av nämnda författningsrum; F. beträffande 5 kap. 5§ förslaget till studiestödslag (avgiftsgränsen vid återbetalning av studiemedel) att med bifall till propositionen 1973:63 och med avslag på motionen 1973: 1729 i motsvarande del antar den ipropositionen föreslagna lydelsen av nämnda författningsrum; G. beträffande 5 kap.24 § förslaget till studiestödslag (jämförelseräntan) att med bifalltill propositionen 1973: 63 och med avslag på motionen 1973: 1729 imotsvarande del antar den i propositionen föreslagna lydelsen av nämndaförfattningsrum; H. beträffande författningsförslagen i övrigt att med bifalltill propositionen 1973: 63 antar l.de delar av det vid propositionen fogadeförslaget till studiestödslag, vilka inte behandlats under AG ovan, 2. detvid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i ; I.beträffande sjukförsäkring för studerande att med bifalltill propositionen 1973: 63 och med avslag på motionen 1973: 1727 imotsvarande del godkänner de rikthnjer som förordats i propositionen i fråga omsjukförsäkring för studerande; J. beträffande studiehjälp till elever vid ickestatsunderstödda skolor attriksdagen avslår motionen 1973: 1150; K. beträffande hemresor förgymnasiestuderande att medanledning av motionerna 1973: 1725, 1973: 1838, 1973: 1908 och 1973: 1910, debåda sistnämnda motionerna såvitt de hänvisats tillsocialförsäkringsutskottet, i skrivelse till Kungl. Maj:t som sin mening gertill känna vad utskottet anfört om hemresor för gymnasiestuderande; L.beträffande resetillägg attriksdagen avslår motionen 1973: 1726; M. beträffande administrationen avstudiehjälp attriksdagen avslår motionen 1973: 1728 i motsvarande del; N. beträffande inkomst-och förmögenhetsprövning vid studielån (återbetalningspliktiga studiemedel)till yngre elever attriksdagen avslår motionen 1973: 425; O. beträffande rätt till avskrivning avstudielån till äldre elever attriksdagen avslår motionen 1973: 1730 i motsvarande del; P. beträffandeutredning angående åldersgränsen för erhållande av studiemedel attriksdagen avslår motionen 1973: 1728 i motsvarande del; Q. beträffande förslagtill ett nytt studiemedelssystem att avslår motionen 1973: 642; R.beträffande studiestöd under diakoniutbildning attriksdagen avslår motionen 1973: 649; S. beträffande utredning, förslagrespektive principbeslut angående studiemedlens och studiebidragets storlek 1. motionen 1973: 1729 imotsvarande del, 2. motionen 1973: 1162 imotsvarande del, 3. motionen 1973: 1727 imotsvarande del, 4. motionen 1973: 1730 imotsvarande del; T. beträffande kompensationtill studerande som ej erhållit studiebidrag motsvarande avstudiemedelsbeloppet att avslårmotionerna 1973: 1162 och 1973: 1729, båda motionerna i motsvarande del; U.beträffande principbeslut om avskaffande av inkomstprövning mot makes inkomstoch förmögenhet inom studiemedelssystemet attriksdagen avslår motionen 1973: 1724; V. beträffande utredning angåendebarntilläggets storlek attriksdagen avslår motionen 1973: 1730 i motsvarande del; W. beträffandeutredning angående återbetalningsreglerna i studiemedelssystemet att avslår motionerna 1973: 1162, 1973: 1729 och 1973: 1731, samtliga motioner imotsvarande del; X. beträffande studiestöd till utländska studerande attriksdagen avslår motionen 1973: 1127; Y. beträffande utredning angåendestudielön att avslårmotionen 1973: 1136 samt motionen 1973: 1730 i motsvarande del; Z. beträffandestudiestöd under obligatorisk förpraktik attriksdagen avslår motionen 1973: 1728 i motsvarande del; Å. beträffandeutbildningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen att avslårmotionen 1973: 1729 i motsvarande del. Närvarande:herrar (), i (c), fröken (),herrar Ringaby (m), i (s), i (s), Mundebo(fp), (), fröken (), herrar (), iNässjö (m), i (c), fröken (), herrar ()och (vpk). 1) av (), fröken () och herrHagberg (vpk), vilka ansett dels attdet avsnitt av utskottets yttrande på s. 31 som börjar med »I propositionen»och slutar med »1973: 1730» bort ha följande lydelse: Trots jndexregleringen avstudiemedlen tyder mycket på att de studerande fått vidkännas enstandardförsämring . Prishöjningarna på tunga poster i destuderandes konsumtion som mat och bostad har varit större än höjningarna avstudiemedlens totalbelopp. Därtill kommer effekterna av de slopaderäntesubventionerna för studentbostäder. Enligt studiemedelsutredningkommer avvecklingen av tilläggslånen och tillkomsten av nya lånevillkor attresultera i en ökad boendekostnad för de studerande som bor i studentbostad.Mot denna bakgrund förordar utredningen att maximala studiemedelsbeloppet höjsfrån nuvarande av basbeloppet per termin till . I likhet med motionärerna anser utskottet att starka skältalar för att studiemedlen bör höjas i enlighet med vad 1968 årsstudiemedelsutredning föreslagit och föreslår att med bifall tillmotionerna 1973: 1729 och 1973: 1730 beslutar om en höjning av maximala studiemedelsbeloppettill av basbeloppet per termin fr. o. m. . dels attutskottet under A bort hemställa att med anledning avpropositionen 1973: 63 och med bifall till motionerna 1973: 1729 och 1973:1730, båda motionerna i motsvarande del, antar följande såsom motionärernasförslag betecknade lydelse av 4 kap. 13 § förslaget till studiestödslag: Maj:ts förslag Motionärernas förslag Studiemedel utgår till studeran- Studiemedel utgår till studeran de som har rätt till studiemedel de som harrätt till studiemedel under ett helt niomånaders läsår, underett helt niomånaders läsår, om han är heltidsstuderande, med om han ärheltidsstuderande, av basbeloppet och, 150 procentav basbeloppet och, om han Ur deltidsstuderande, med om han ärdeltidsstuderande, av basbeloppet. Har studerande------------------ . Vid ökning------------------------ halvmånad. Andra och------------------------- avläsåret.