bet · FW01SkU20 · 1973-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1973 SkU 1973:20 betänkande i anledning av motionerangående företagsbeskattningen. I detta betänkande behandlas motionerna 1973:402 av m. fl. (s) vari hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer attdet på lämpligt sätt, t. ex. genom företagsskatteberedningen, utreds hur nugällande skatte- och förmånssystem för företagen kan utnyttjas av företag avolika storlek och kategori samt att förslag utarbetas till åtgärder för attskatte-och förmånssystemet gentemot företagen skall få en rättvis verkan, 1973:562 av m. fl. (m) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller attföretagsskatteberedningen erhåUer i uppdrag att snabbutreda frågan om extraskattelättnader för nystartade företag i enlighet med vad som förekommer iandra länder, 1973:1008 av m. fl. (m) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller attföretagsskatteberedningen får i uppdrag att utreda frågan om en avveckling avdubbelbeskattningen av svenska aktiebolags och svenska ekonomiska föreningarsvinster efter de riktlinjer som framförts i motionen, 1973:1026 av m. fl. (m,c,fp) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om införande av särskilda skattereglertill stöd ät nyföretagande i enlighet med vad som anförts i 1973:1041 av herrar () och Annerås (fp) varihemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag till lag om progressiv företagsbeskattning, 1973:1074 av m. fl. (m, c, fp) vari hemställsatt beslutar att skattefrihet skall beviljas sådana bidrag från denenskilda företagsamheten som avser Tekniska museets verksamhet. Beträffande motiveringen till detovannämnda yrkandet i motionen 1973:562 hänvisas till motionen 1973:241. Enligt direktiven förföretagsskatteberedningen (Fi 1970:77), som har i uppdrag att göra en översynav företagsbeskattningen m. m., skall utredningen pröva huruvida den nuvarandeavvägningen är den riktiga mellan å ena sidan möjligheten till vinstreglerandedispositioner genom bl. a. förmånliga av- och nedskrivningsregler och å andrasidan storleken av den vinstbeskattning som träffar företagen. Utredningen äroförhindrad att överväga även andra konstruktioner inom nettovinstbeskattningensram, där behovet av konsolidering och stimulans tiU realkapitalutbyggnad avvägsmot önskemålet om rörlighet och risktagande. I anslutning härtiU skall ocksåundersökas om de existerande av- och nedskrivningsreglerna har några selektiva,från struktur- eller aUokerings-synpunkt mindre önskvärda verkningar. Dekonsekvenser beskattningssystemet har för företagsstruktur, investeringsurvaloch resursanvändning skall vidare studeras. Också de skilda förhållanden, sområder mellan familjeföretag och företag med spritt ägande i fråga ommöjligheterna att tillgodogöra sig avkastningen av företagets verksamhet, skalluppmärksammas. Utredningen skaU dessutom söka utröna i vad mån beskattningsreglernakan sägas stimulera familjeföretagens ägare att överlåta sina företag till destora koncernerna och därigenom tillgodogöra sig en under företagets livstidackumulerad vinst i form av kapitalvärdestegring. Enligt direktiven skall utredningen bl. a. pröva frågan omavdragsrätt för avsättningar för täckande av garantirisker. Nettovinstbeskattningen med tillhörande av- ochnedskrivningsregler skall också granskas från stabiliseringspolitisk synpunkt.I samband därmed framhåUs i direktiven att de nuvarande liberala av- ochnedskrivningsreglerna tenderar att förstärka likviditeten hos företagen framförallt i högkonjunkturlägen, eftersom det är i sådana situationer som företagensinvesteringar och bruttointäkter brukar vara högst. Utredningen skall också överväga att i utjämnande syfteåstadkomma temporära insättningar av vinstmedel på spärrkonto. I direktivenframhåUs att systemet med konjunkturinvesteringsfonder har en så väsentligroll i stabiliseringspolitiken att det inte bara bör bibehållas utan också ommöjUgt byggas ut. Även lagerinvesteringarna bör mer effektivt än för närvarandeinordnas i systemet. Möjligheterna att använda investeringsfondssystemet förandra ändamål, t. ex. att främja forskning, skall också undersökas. I sambanddärmed skall utredningen pröva om några fördelar i form av överskädlighet ochenkelhet i tillämpningen kan vinnas genom att de skilda regelkomplexen förolika slag av fondinstitut vid beskattningen samordnas och sammanförs. Vidare skall övervägas att kompletteranettovinstbeskattningen med rörliga bruttoskatter, som kan användas istabiliseringspolitiskt syfte, i första hand investerings- ocharbetsgivaravgifter. Utredningen skall bl. a. undersöka verkningarna av dylika avgifterfrån olika synpunkter, såväl stabiliseringspolitiska som strukturpolitiska, ochutreda hur ett system med rörliga avgifter bör konstrueras för att ge störstamöjliga handlingsfrihet inom den ekonomiska politiken utan att därför i ickeacceptabel utsträckning störa företagens planering. En första uppgift är att i möjligaste mån söka kartläggade fördelningspolitiska verkningarna såväl av den nuvarande företagsbeskatt- ningen som av de förändringar härav som kan komma attföreslås. I utredningsuppdraget ingår vidare att kartlägga hurföretagsbeskattningen verkar i olika företagsformer och i företag med skildaförutsättningar i fråga om lönsamhet, produktivitetsutveckUng och marknadsläge. Utgångspunkten för utredningens överväganden i fråga omutrymmet för privat förmögenhetsbildning bör vara att företagsbeskattningen,sedd tiUsammans med övriga komponenter i skattesystemet, bör bidra tUl enjämnare och mera rättvis fördelning av inkomster och förmögenheter. Särskiltangeläget är att utforma företagens beskattning sä, att den inte gynnaruppkomsten av stora förmögenhetskoncentrationer och därmed motverkarsträvandena tUl en minskad koncentration av ekonomisk makt i enskilda händer.Vidare skall en avvägning göras mellan de fördelningspolitiska målen ochföretagsbeskattningens funktion att möjliggöra en fortsatt utbyggnad, tillväxtoch nyetablering av företag med beaktande inte bara av de traditionellaformerna för kapitaltillskott i företagen utan också av de nya institutioneUasparandeformer, som är under framväxt eller kan tillkomma. Vid sittstäUningstagande skall utredningen ta hänsyn även tiU de effekter påkapitalavkastning och förmögenhetsutveckling som uppkommer för företagensägare vid varierande utdelningspolitik genom beskattningen av fysiskapersoners inkomster, förmögenheter och kapitalvinster. Därvid skall beaktasönskvärdheten av att uppnå Ukartade effekter i fråga om kapitalavkastningensbeskattning oberoende av företagens ägarstruktur och deras associationsform.Inte minst familjeföretagens situation bör uppmärksammas. Möjligheterna att inom investeringsfondssystemets ramåstadkomma avsättningar av särskilt goda företagsvinster för investerings- ochutveck-Ungsändamål skall också undersökas. Sådana avsättningar skall ha detdubbla syftet att dels stabilisera lönemarknaden och dels skapa resurser förföretagens fortsatta tUlväxt. Enligt direktiven skall utredningen eftersträva attåstadkomma så enkla och lättillämpliga beskattningsregler som möjligt. Det böremellertid också beaktas att det i viss utsträckning förekommeratt aktiebolagsformen använts av vissa företagare för att vinna icke avseddalättnader vid beskattning, bl. a. genom möjligheten att driva verksamhet i s.k. enmansbolag samt genom handel med s. k. förlustbolag. Även frågan om friheten från inkomst- ochförmögenhetsskatt för vissa stiftelser skall tas upp till prövning. MöjUghetenatt bilda skattefria stiftelser kan i många fall medföra ett avsevärt skattebortfallför det allmänna, som framstår som otillfredsställande i sådana fall då företaghelt eller delvis ägs av stiftelser. Utredningen skaU i detta sammanhangöverväga om den ändamålsbestämning som gäller som villkor förskattefrihet är lämplig. Det kan ifrågasättas om inte villkoren bör görassnävare mot bakgrund av den utveckling samhällets verksamhet numera fått påhithörande område. Vidare bör såsom ett nytt villkor för skattefrihet krävasatt stiftelserna ställs under offentlig tillsyn i någon form. Utredningens övervägandeninnefattar också ett ställningstagande till frågan huruvida motiv alltjämtföreligger att behålla nuvarande skillnad i skattebelastning vid den statligainkomstbeskattningen mellan aktiebolag och flertalet ekonomiska föreningar.Vidare bör den nuvarande avdragsrätten för kommunala utskylder avskaffas förnämnda skattskyldiga. Slutligen ingår i utredningsuppdraget att pröva med vilkengrad av frihet i förhåUande till vUctigare avnämare- och leverantörsländerföretagsbeskattningens höjd och utformning kan fastställas mot bakgrund avönskemålet om fortsatt konkurrenskraft och tUlväxt i näringslivet. Likaså skallutredningen beakta de resultat som kan komma att uppnås inom olika organ förharmoniering av företagsbeskattningen i olika länder. I detta betänkande behandlarutskottet bl. a. motioner, som innehåller yrkanden om utredning av vissa frågorrörande företagsbeskattningen. Sålunda begärs i motionen 1973:402 utredning hurgällande skatte- och förmånssystem för företagen kan utnyttjas av företag avolika storlek och kategori samt förslag till åtgärder för att åstadkommarättvisa mellan företagen i detta hänseende. 1 motionen 1973:1008 hemställs attföretagsskatteberedningen får i uppdrag att utreda frågan om avveckling avdubbelbeskattningen av svenska aktiebolags och ekonomiska föreningars vinster,och i motionen 1973:1041 begärs förslag om progressiv företagsbeskattning isyfte att underlätta familjeföretagens kapitalanskaffning. Frågan omskattelättnader för nystartade företag har uppmärksammats i motionerna1973:562 och 1973:1026. I den förstnämnda motionen yrkas att företagsskatteberedningenfår i uppdrag att skyndsamt utreda frågan om extra skattelättnader förnystartade företag, och i den sistnämnda motionen hemställer motionärerna omsärskilda skatteregler för sädana företag. Av den föregående redogörelsen för direktiven för företagsskatteberedningenframgår, att beredningen i möjligaste mån skall söka kartlägga verkningarna avden nuvarande företagsbeskattningen. Beredningen skall vidare medbibehållande av principen om netlovinstbeskattning samt med beaktande avföretagsbeskattningens inriktning pä stabiliserings-, tillväxt- ochfördelningspolitiska mål - ta ställning till avvägningen mellannettobeskattning och andra skatteformer av typ produktionsfaktorskatter samtföreslå de ändringar i fråga om bl. a. olika former av vinstreglerandedispositioner, beskattningens höjd och fördelning mellan företag och delägare,som beredningen anser erforderliga. Det är således ett synnerligen omfattandeutredningsuppdrag, som företagsskatteberedningen fått sig förelagt. Hittillshar utredningen jämsides med mer långsiktiga och tidskrävande utredningarinriktat sig på att undersöka och utarbeta förslag till åtgärder för attförhindra olika former av skatteflykt. Såvitt utskottet kunnat finna kommersamtliga de i motionerna berörda frågorna att bli föremål för övervägandenunder det fortsatta utredningsarbetet. Med hänsyn härtill anser utskottet siginte ha anledning tillstyrka skrivelseyrkandena i motionerna 1973:402, 1973:562, 1973:1008, 1973:1026 och 1973:1041 och avstyrker således bifaU tUl desamma. Utskottet behandlar i dettasammanhang också motionen 1973:1074, vari yrkas sådan ändring avlagstiftningen, att bidrag frän enskilda företag till blir skattefria.Som motivering för yrkandet anförs bl. a. att svårigheterna att erhålla bidragtill museet från näringslivet successivt ökat under senare är. är en stiftelse till vilken utgår statligtdriftbidrag. Enligt den stat som fastställts av Kungl. Maj:t för innevarandebudgetår täcker statsbidraget av utgifterna för driften.Inkomsterna i övrigt härrör främst från entré- och visningsavgifter samt bidragfrån näringslivet och museets vänförening. har på förslag av kulturutskottet (KrU1973:6) tiUstyrkt Kungl. Maj:ts förslag (prop. 1973:1, bilaga 10 punkten B 40)om bidrag till för /74 med , vilketinnebär en höjning av bidraget i förhåUande till innevarande budgetår med . Utskottet vidhåller sin tidigare i olika sammanhanguttalade uppfattning att erforderligt stöd till aUmännyttiga ändamål börlämnas i form av direkta bidrag av allmänna medel och inte genom lättnader vidbeskattningen. Med hänvisning härtiU avstyrker utskottet bifall till motionen1973:1074. 1. motionen 1973:402 2. motionen 1973:562 3. motionen 1973:1008 4. motionen 1973:1026 5. motionen 1973:1041 6. motionen 1973:1074. Närvarande: herrar (), (), fruHolmqvist* (s), herrar (), Josefson i Arrie (c), (),i (fp), Carlstein* (s), (), (), iTrobro (m). i (s). i * (c) ochSöderström (m). * Ej närvarande vid betänkandets justering. av herrar NUsson i Trobro (m) och (), vilka under åberopande av innehåUet i motionerna 1973:562, 1973:1008 och 1973:1026 -ansett att utskottet under punkterna 24 bort hemstäUa att hos Kungl. Maj:tbegär, att motionerna 1973:562, 1973:1008 och 1973:1026 överlämnas tiUföretagsskatteberedningen (Fi 1970:77) för övervägande. 1. av herrar Josefson i Arrie (c), i (fp),(). () och i (c): Utskottets uttalande att erforderligt stöd tillallmännyttiga ändamål bör lämnas i form av direkta bidrag av allmänna medel ochinte genom lättnader i beskattningen finner vi inte nu anledning att taställning till. Vi har tidigare i denna fråga deklarerat vår uppfattning attlättnader i beskattningen bör kunna användas för att stimulera gåvor tiU bl. a.reUgiösa och ideeUa organisationer. På grund av att de i motionerna upptagnaspörsmålen kommer att behandlas av tUlsatt utredning har vi biträtt yrkandet omavslag på motionerna. 2. av herrar i Trobro (m) och (): Moderata samlingspartiet har i andra sammanhang krävtskattefrihet för religiösa och ideeUa organisationer. Någon särbehandling avbidrag tUl i enlighet med vad som sägs i motionen 1973:1074 ärdärför inte erforderlig. Vi vill dock även i detta sammanhang påpeka atterforderligt stöd till allmännyttiga ändamål inte endast bör lämnas i form avdirekta bidrag av allmänna medel utan även genom lättnader vid beskattningen.