bet · FW01UbU44 · 1973-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1973 UbU 1973: 44 betänkande i anledning av motion angåendepersonalvården för lärare. 1973: 1330 av m. fl. (c,fp) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att en översyn avansvarsfördelningen mellan stat och kommun i vad gäller läramas personalvårdsker enligt i motionen anförda grunder. Grundläggande begrepp och regler Med partiellt arbetsför avses den,som har eller förmodas kunna få särskilda svårigheter att behålla ettförvärvsarbete på grund av fysiskt, psykiskt eller socialt arbetshinder. Med arbetsvård avses alla arbets-eller yrkesinriktade åtgärder av kartläggande, förberedande eller direkt naturför att behålla partiellt arbetsföra i tjänst. Med myndighet avses huvudman förskola eller den kommunala styrelse eller nämnd huvudmannen bestämmer. Åtgärder vid omplacering m. m. Sedan utredning företagits ochomplacering föreslagits skall den vidare utredningen inriktas på att sökalämpliga arbetsuppgifter. Alla åtgärder som myndigheten planerar skall ske isamråd med den anställde. Först undersöks om förändring av nuvarandearbetsuppgifter är möjlig. Därefter skall inventering av andra lämpligaarbetsuppgifter ske i första hand inom den egna myndigheten och i andra handinom annan myndighet. Vid inventering av arbetsuppgifter inom annan myndighetkan samråd ske med statens personalnämnd (SPN) eller länsarbetsnämndensarbetsvårdsexpedition. När myndigheten efter samråd med den anställde kommit framtill ett förslag till lämpliga arbetsuppgifter utreds om särskildaarbetsvårds-åtgärder bör ifrågakomma. Särskilda åtgärder kan varaarbetspröv-ning, arbetsträning, kompletterande utbildning, omskolning elleryrkesutbildning. I Se "SPN meddelar" nr 18/72 1 Riksdagen1973.14 saml. Vid genomgång av arbetsprövning,arbetsträning, omskolning eller yrkesutbildning kan myndigheten beviljatjänsteman partiell tjänstebefrielse. Detta innebär att den anställde befriashelt eller delvis från sina ordinarie göromål enligt 21 § kungörelsen (1965:915) om inrättande av vissa statligt reglerade tjänster m. m. För att partiell tjänstebefrielse skall kunna beviljasskall arbetsvårds-formen vara ändamålsenlig och vedertagen. Med ändamålsenligoch vedertagen arbetsvårdsform förstås bl. a. att arbetsvärden helst bör ledatill en bestämd arbetsplacering som är meningsfull för den anställde ochmyndigheten. Ändamålsenligheten av arbetsvårdsåtgärd skall vitsordas avläkare, som utses av myndigheten, eller av SPN. Samråd mellan läkare ochmyndighet förutsätts. Uppkommer tvekan om arbetsvårdsåtgärd skall vidtagaseller om avsedd form är ändamålsenlig och vedertagen bör samråd alltid ske medSPN. Myndighet kan besluta om partiell tjänstebefrielse för arbetsvård om ändamålsenlighetenär vitsordad enligt ovan under förutsättning a) att det ärsannolikt att tiden för arbetsvården inte kommer att sammanlagt överstiga 180dagar eller b) att sainråd harägt rum med SPN, när tiden för arbetsvården beräknas överstiga . Föreskriften under b) får ses mot bakgrunden av stadgandeti SPN:s instruktion som bl. a. föreskriver att nämnden inom sitt verksamhetsområdeskall följa utvecklingen av de partiellt arbetsföras anställningsförhållanden(1971: 469, ändrad : 448). C-avdragsledighet m. m. Om en anställd icke accepterarmyndighetens arbetsvårdsåtgärder utan i stället önskar sådan vidareutbildningatt partiell tjänstebefrielse för arbetsvård ej kan beviljas, kan myndighetenunderlätta övergång till annan verksamhet genom tjänstledighet med C-avdrag (secirkuläret (1970:388, omtryckt 1971:1196) om tjänstledighet med C-avdrag m.m.). Tjänstledighet med C-avdrag för studier får beviljas under sammanlagthögst under loppet av tio på varandra följande kalenderår. Anställdkan hänvisas till länsarbetsnämndens arbetsvårdsexpedition för utredning avmöjlighet att erhålla utbildningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen. Under sjunde huvudtiteln iriksstaten finns upptaget ett särskilt anslag med benämningen"Lönekostnader vid viss omskolning och omplacering". Anvisningarnatill särskilt löneanslag avser enbart anställda som omfattas av statligapensionsbestämmelser. Från anslaget får bestridas dels kostnader föravlöningsförmåner till sådana partiellt arbets- UbU1973: 44 3 föra som inte kan beredas lämplig tjänst inom egen ellerannan myndighet och för vilka eljest intet annat alternativ än sjukpensionenligt SPR återstår, dels avlöningskostnader för anställda ined sjukpension somförsöksvis upprätthåller anställning. Anslaget får utnyttjas vid omplacering till statliganställning, ickestatlig anställning med statliga pensionsbestämmelser ellericke-statlig anställning med kommun eller därmed likställd allmän inrättningsom huvudman. SPN beslutar om anslaget får tas i anspråk, med vilket beloppdet skall utgå och för hur . Beslut om särskilt löneanslag skall i regel ha föregåttsav partiell tjänstebefrielse för arbetsvård. Uppgift skall lämnas om vad mottagande myndighet kanbetala för den arbetsinsats som den anställde utför. Huvudprincipen är att denmottagande myndigheten skall bestrida kostnaden för avlöningsförmåner till dendel de motsvarar den partiellt arbetsföres arbetsinsats. Med mottagandemyndighet avses den myndighet där den anställde utför sitt arbete. Sjiikpensionering m. m. for kommunalt anställda lärare Uppstår, sedan huvudmanvidtagit olika peisonalsociala åtgärder i ett enskilt ärende, fråga om eventuellsjukpensionering skall huvudmannen ta kontakt med SPN i enlighet medbestämmelserna i cirkuläret (1960:553, omtryckt 1971:552, med senaste ändring1973: 280) angående anställningsvillkor m. m. för partiellt arbetsföra inomstatlig och statsunderstödd verksamhet. Eftersom lärare har statlig pensionsrättskall före sjukpensionering även prövas frågan om omplacering är möjlig tillannan anställning förenad med statlig pensionsrätt (jfr 5 § SPR och 3 §TB-SPR). Huvudmannen får därvid redovisa vilka åtgärder som vidtagits ienlighet med SPN:s anvisningar till nämnda cirkulär ("SPN meddelar"nr 18/72 med tillägg nr 8/73). Kontakten mellan SPN och huvudmannen kommer dåatt leda tUl endera 1. anmodan tillhuvudmannen att återpröva ärendet med hänsyn till kommunens möjligheter attvidtaga rehabiliteringsinsatser eller andra åtgärder för att inom ramen försitt arbetsgivaransvar förhindra sjukpensionering, 2. omplaceringtill annan anställning med statlig pensionsrätt, 3. omplaceringtill statlig anställning eller till en icke statlig anställning med kommuneller därmed likställd allmän inrättning som huvudman, varvid omplaceringenmöjliggöres genom att det s. k. särskilda löneanslaget helt eller delvisfinansierar lönekostnaden, 4. sjukpensionering. Insatserna från statens sida under punkterna 2 och 3innebär inte att huvudman inte är skyldig att inom ramen för det normalaarbetsgivaransvaret vidtaga personalsociala åtgärder. UbU 1973: 44 4 2och 3 är att kommunalt anställd lärare genom sin statliga pensionsrätt ges enutökad möjlighet i fråga om erbjudande av annan sysselsättning före slutligtbeslut om sjukpensionering. Det är därvid SPN som tillser att dessakompletterande åtgärder vidtages. Utskottet har inhämtat yttranden över motionen frånstatens personalnämnd, , . , akademikers centralorganisation och . Sverigesakademikers centralorganisation har lämnat tillfälle attavge yttrande i ärendet och har lämnatsamma tillfälle till och Svenska facklärarförbundet.Yttrandena är fogade till respektive huvudorganisations yttrande. Ensammanställning av remissyttrandena är som bilaga fogad till detta betänkande. riksdag beslöt om reformering av den obhgatoriskaskolan. Den nya skolformen benämndes och erhöll primärkommunalthuvudmannaskap. Enligt beslutet skulle den statliga realskolan avvecklassuccessivt (prop. 1962: 54, SäU 1962: 1, rskr 1962: 328). Genom beslut av 1964års riksdag infördes en gymnasial skola med primärkommunalt huvudmannaskap,benämnd gymnasium, vilken skulle ersätta bl. a. dåvarande statliga allmännagymnasier och statliga tekniska gymnasier (prop. 1964: 171, SäU 1964: 1höstsessionen, rskr 1964: 407). Vidare fattade beslutangående huvudmannaskapet för den nya skolform som sedan fick namnetgymnasieskolan. Vissa studievägar i denna skulle ha primärkommunalthuvudmannaskap, andra sekundärkommunalt (prop. 1970: 4, SU 1970: 32, JoU 1970:4, rskr 1970: 92 och 99). I motionen 1973: 1330 behandlas frågan ompersonalvård för lärare och begreppet personalvård har därvid en vid syftning.Motionärerna avser därmed personalsociala åtgärder dels för att förebygga attproblem uppstår för de anställda på den arbetsplats som skolan utgör, dels föratt lösa de problem som trots förebyggande åtgärder uppstått förskolpersonalen. En huvudfråga som tas upp i motionen är frågan vilken myndighetsom efter skolreformerna har arbetsgivaransv a-r e t i fråga om sådana personalsocialaåtgärder för lärare. Den uppfattningen möteribland att arbetsgivaransvaret i fråga om UbU 1973: 44 5 förebyggandepersonalsociala åtgärder för primär- och sekundärkommunalt anställda lärareskulle vara delat mellan huvudmannen för skolan och staten som bidragsgivaretill huvudmannens verksamhet. En sådan uppfattning har inte stöd i lagen (1965:576) om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsförhandlingar m. m. elleri annan bestämmelse. Kommunen är skyldig att uppfylla avtalsenliga förpliktelser.Att den som är huvudman för viss verksamhet också är dess arbetsgivare framgårav arbetsmarknadslagstiftningen. Det förhållandet att en lärare föresjukpensionering enligt cirkuläret (1960: 553, ändrad : 280)angående anställningsvillkor för partiellt arbetsföra inom statlig ellerstatsunderstödd verksamhet har möjlighet att erhålla omplacering på annantjänst med statlig pensionsrätt kan inte anses medföra ett minskat ansvar förkommunal huvudman att företa förebyggande personalsociala åtgärder eller attinom den egna kommunala myndigheten vidta omplacering m. m. Den omständighetenatt en huvudman skulle anse att ett statsbidrag till viss verksamhet är förlågt kan inte heller anses befria honom från hans arbetsgivaransvar. Frågor omstatsbidrag regleras i särskild ordning. Vadsom i det föregående konstaterats, nämligen att kommun som huvudman har sammaarbetsgivaransvar beträffande primär- och sekundärkommunalt anställda läraresom beträffande övriga arbetstagare har stöd i Svenska kommunförbundetsyttrande personalvårdsutredning. Förbundet har här beträffandehuvudmännens personalvårdsinsatser för lärare anfört följande: "Även omlärarpersonalens löne-och anställningsvillkor är statligt reglerade, bör detdock vara angeläget såväl för lärarpersonalen som för kommunerna i derasegenskap av huvudmän för skolväsendet att betrakta lärarpersonalen somkommunalanställd. En av förutsättningarna för att skolan skall kunna fungera välär att skolan och dess personal av sig själva och kommunens övriga invånareuppfattas som en integrerad del i den kommunala verksamheten. Därigenomförankras skolan i den kommunala gemenskapen. Utifrån dessa uppfattningarfinner styrelsen det vara ofrånkomligt att kommunerna själva måste sörja förerforderliga personalvårdsinsatser även för lärarpersonalen." Kommunförbundetsprinciputtalande beträffande huvudmannens arbetsgivaransvar i här nämntavseende är en grundläggande utgångspunkt för uppbyggnaden av en fungerandepersonalvård för lärare, och utskottet har därför särskilt velat redovisa dettauttalande av . Läraryrket ställer stora krav på anpassningsbarhetoch psykisk styrka. I motionen framhålls att behovet av i första hand förebyggandepersonalsociala åtgärder är stort. Bland annat ställs frågan omskolläkarorganisationen skulle kunna utvecklas i den riktningen att vissapersonalläkarfunktioner kan fullgöras inom denna. UbU 1973: 44 6 Tillgång till personalläkare som är insatt iskolverksamheten och lärarnas arbetsuppgifter liksom till rådgivande personalsom är förtrogen med skolans arbetsmiljö är en viktig förutsättning för att enväl fungerande personalvård för lärare skall komma till stånd. En personalpolitiksom vill vara förutseende bör gripa in med konstruktiva åtgärder innanutvecklingen lett därhän att personalproblemet måste lösas genom utnyttjande avmedel från det under sjunde huvudtiteln i riksstaten upptagna särskilda löneanslageteller genom sjukpension. De anställdas ar-betstrivsel i skolan är liksom påvarje annan arbetsplats i samhället beroende av hur arbetsplatsens miljöutformas. Åtgärder som syftar till en bättre arbetsmiljö bör såväl i skolan somannorstädes ha den positiva effekten att behovet av omplacering av denanställde eller förändring av arbetsuppgifterna minskar. Även om särskildaåtgärder beträffande arbetsmiljöns utformning sätts in, kvarstår självfalletett behov av omplacering m. m. Det finns inte några färdiga lösningar avgenerell natur att tillgripa för att möta de personalproblem som finns påskolans område. Skolans huvudman får söka lämpliga lösningar från fall tillfall. De instanser som yttrat sig över motionen har gett olika synpunkter påhur hithörande personalvårdsfrågor bör lösas . Bland annat understryksbehovet av en sådan tjänstekonstruktion för lärare som gör det möjligt att ivissa lägen fullgöra viss del av arbetsinsatsen genom fyllnadstjänstgöring avannat slag än undervisning. Frågan om en på så sätt flexibeltjänstekonstruktion för lärare som har svårigheter i sin undervisningsuppgiftkan förutsättas bli behandlad av utredningen om skolans inre arbete (). Förutomomsorgen om den enskilde läraren talar ytterligare en viktig omständighet föratt förebyggande personalsociala åtgärder vidtas på skolområdet, nämligenomsorgen om de elever som undervisas av lärare som känner svårigheter i sittarbete. En lösning av frågan om adekvata förebyggande personalsociala åtgärderför lärare är självfallet av stor betydelse också för eleverna och derasskolsituation och därmed också för föräldrarna och hemsituationen. Att så mångaär beroende av skolans verksamhet understryker nödvändigheten av att den kommunalalärarpersonalen omfattas av kommunens personaladministrativa rutiner ochinlemmas i det utvecklingsarbete som bedrivs inom kommunenspersonaladministration. Beträffandeden i motionen berörda frågan om skolläkarorganisationen och dess uppgiftererinras om att innevarande år beslutat att skolhälsovårdens innehåll,organisation och huvudmannaskap förut sättningslöst skall utredas (mot.1973:32, UbU 1973:32, rskr 1973: 273). Enligt förevarande motion motverkar i många fall debestämmelser som reglerar statsbidrag till lärarlöner rehabiliterande in- UbU 1973: 44 7 satser.Statsbidrag utgår sålunda inte vid partiell tjänstebefrielse för arbetsvårdför lärare inom det obligatoriska skolväsendet. Det kan från anställningskommunenssynpunkt därigenom te sig mer ekonomiskt fördelaktigt att en lärare blirsjukskriven och sjukpensionerad än att kommunen går in med rehabiliterandeåtgärder, vilka ur individens och samhällsnyttans synvinkel skulle varabefogade. Motionärerna framhåller att det beträffande gymnasieskolan däremotgäller att statsbidrag i regel utgår för kommunens faktiska kostnader vidpartiell tjänstebefrielse för arbetsvård för lärare. Denekonomiska ansvarsfördelningen på skolområdet mellan staten och kommunernaövervägs av utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK). Av direktiventill utredningen framgår att syftet med utredningsarbetet bl. a. är en mindredetaljrik reglering av statsbidraget till det kommunala skolväsendet. Frånpersonalvårdssynpunkt är det enligt utskottets mening mycket angeläget attstatsbidraget utformas så, att det kan möjliggöra smidiga lösningar på olikapersonalvårdsproblem. De sakkunniga bör därför noga beakta vilka konsekvenserutredningens förslag till nya bidragsbestämmelser får för den personalsocialaverksamheten på skolans område. Även om således vissa frågor om statsbidraglångsiktigt utreds inom SSK utgår utskottet från att huvudmännen, vilkasarbetsgivaransvar utskottet klarlagt tidigare i detta yttrande, successivtkommer att öka sina personalvårdande insatser. anfört om utformningen av det allmänna driftbidraget tillskolväsendet bör som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna. att i anledning av motionen 1973: 1330som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört om utformningenav det allmänna driftbidraget till skolväsendet. Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s), (), ().Richardson (fp), i (s), Nordstrandh (m), Elmstedt (c), Gustafssoni (s), i Skärstad (c), (), herrar Bemdtson iLinköping (vpk). (), i (c), i (s) och (). UbU 1973: 44 8 Sammanställningav remissyttrandena över motionen 1973:1330 () har i sitt yttrandeanfört bl. a. följande. SPN har att inom ramen för sitt verksamhetsområdefölja lärarnas arbetssituation och att verka för att de personaladministrativafrågorna handlägges på ett ändamålsenligt och planmässigt sätt. Enligt 2 §instruktionen (1971:469) för statens personalnämnd är nämnden bl. a. centraltorgan inom tillämpningsområdet för den statliga personalpensioneringen ifrågor som rör partiellt arbetsföra och åtgärder för att förebyggasjukpensionering. Enligt4 § samma instruktion åligger det bl. a. nämnden särskilt att inom sittverksamhetsområde följa utvecklingen av de partiellt arbetsförasanställningsförhållanden och yttra sig i ärenden om partiellt arbetsföra. SPNhar genom anvisningar till cirkuläret (1960:553) angående anställningsvillkorm. m. för partiellt arbetsföra inom statlig och statsunderstödd verksamhetangett regler för handläggning av rehabiliterings- och omplaceringsärenden.Dessa anvisningar gäller även lärarnas arbetsområde. Detär att den personalsociala verksamheten inom lärarområdetvisar betydande brister. Speciellt gäller detta åtgärder för att förhindrasjukpensionering. Den främsta orsaken härtill torde enligt SPN:s bedömning varaatt många kommuner icke upplever sig ha samma arbetsgivaransvar för lärarna somför övriga kommunalt anställda. Lärarna har sålunda i stor utsträckning tyvärrinte kommit att omfattas av anställningskommunens personaladministrativarutiner och inte heller fått del av det utvecklingsarbete som bedrivits inomkommunernas personaladministration. SPNvill understryka vikten av att lärarna kommer med i den personalhälsovård somför andra kommunalt anställda bedrivs inom kommunerna. Det förhållandet attlärarna genom statligt löneavtal har vissa andra lönevillkor än tjänstemän medkommunalt avtal exempelvis i fri läkarvård får inte hindra en sådananslutning. Debestämmelser som reglerar statsbidrag för lärarlöner motverkar i många fallrehabiliterande insatser. Statsbidrag utgår sålunda inte vid partielltjänstebefrielse för arbetsvård för lärare inom det obligatoriska skolväsendet.Det kan ur anställningskommunens synpunkt därigenom te sig mer ekonomisktfördelaktigt att en lärare blir sjukskriven och sjukpensionerad än attkommunen går in med rehabiliterande åtgärder, vilka ur individens ochsamhällsnyttans synpunkt skulle vara befogade. Statsbidragsbestämmelsernainom skolområdet bör sålunda ändras så att denna svårighet att starta enrehabilitering undanröjes. Enligtgällande bestämmelser skall det särskilda löneanslaget till omskolning ochomplacering som administreras av SPN ses som ett alternativ till entjänstepensionering. Anslaget kan således utnyttjas en- UbU 1973: 44 9 dasti begränsad omfattning. SPN har också skyldighet att vid en omplacering därmedel ur särskilda löneanslaget utgår undersöka om den myndighet därvederbörande tjänsteman är placerad har möjlighet att betala för tjänstemannensarbetsinsatser. Antalet lärare som avlönas genom särskilda löneanslaget visaratt anslaget är väl så mycket utnyttjat inom skolområdet som för andra grupperinom statsförvaltningen. Detframstår emellertid som angeläget att undersöka vägar för att öka möjligheternatill omplacering på ett tidigare stadium, än då medel ur särskilda löneanslagetkan komma ifråga, d. v. s. innan svårigheterna blivit så stora atttjänstepejisionering framstår som ett alternativ. De begränsade möjligheternaatt omplacera i befattningar inom andra yrkesområden får speciellt negativakonsekvenser när det gäller yngre lärare som av hälsoskäl måste omplaceras. Enkartläggning och bedömning av lärarutbildades möjligheter att med stöd aveventuella randutbildningar omplaceras inom närliggande områden skulle sannoliktunderlätta framtida omplaceringar. Motbakgrund av den bild av lärarnas arbetssituation, som tecknas i motionen ochsom i stort stämmer med SPN:s erfarenheter, framstår det också som angelägetatt skolans organisationsformer förändras så att äldre lärare i ökadutsträckning har möjlighet att få lättnad i undervisningssituationen de sistaåren före pensionsavgång. SPNhar ett uppdrag från Kungl. Maj:t att utreda frågan om nämndens insatser förpersonal i s. k. statsunderstödd verksamhet. SPN har ännu inte slutfört dettauppdrag och kan f. n. inte avgöra huruvida nämnden till Kungl. Maj:t anser sigbehöva lägga förslag om författningsenliga skyldigheter för kommunerna attvidtaga sådana förebyggande personalsociala åtgärder som kan förhindrasjukpensionering. Avdirektiven till den av utbildningsministern tillsatta utredningen om skolan,staten och kommunerna (SSK) framgår att det finns starka skäl att undersökamöjligheterna att komma fram till ett regelsystem för ochgymnasieskolan som i väsenligt ökad grad låter kommunerna och derasskolstyrelser ta ansvaret för skolans verksamhet. SPNdelar motionärernas uppfattning att denna utredning även bör få i uppgift attbehandla ansvarsfördelningen mellan stat och kommun när det gäller lärarnaspersonalvårdsfrågor. Denna uppgift bör prioriteras och genomföras med minstamöjliga tidsutdräkt så att resultaten kan ligga till grund för en snaruppbyggnad av en effektivt fungerande per-sonaladministrativ verksamhet förlärare. () har över motionenyttrat följande. Enligt styrelsens uppfattning bör det i första handåligga kommunen som arbetsgivare att pröva alla möjligheter att på likartadeeller nya arbetsuppgifter omplacera de lärare, som upplever särskildasvårigheter i den undervisning som ingår i de tjänster de erhållit. Det gällersåväl uppgifter inom skolans ram som utanför densamma. Möjligheten att beredadem sysselsättning även i andra former än i de traditionella yrkena bör därvidbeaktas. Detta är en uppgift för de anpassningsgrupper som enligt rekommendation bör inrättas i kommunerna. I samverkan mellanlänsskolnämnd och lokal skolmyndighet bör eventuell omplacering till annankommun kunna övervägas. UbU 1973: 44 10 Överskottet på behöriga lärare, främst lärare ivissa teoretiska ämnen men även mellanstadielärare, som för närvarandeföreligger och väntas bestå åtminstone görmöjligheterna till omplaceringar på lärartjänster i andra kommuner begränsade. Desenaste årens stora utbud av arbetskraft med längre utbildning på den del avarbetsmarknaden, som ligger utanför skolväsendet, inverkar påkonkurrensmöjligheterna även för lärare med bred utbildning. fall den enskilde lärarens problem kan lösas genom placering på annan orteller övergång till annat yrke kan givetvis arbetsmarknadsverkets resurser medförmedling, yrkesvägledning, arbetsmarknadsutbildning etc. tas i anspråk i denutsträckning detta är nödvändigt och möjligt. () har i ärendet anfört följande. SÖ anser i likhet med motionärerna att störreinsatser än bör sättas in för att genom rehabiliterings- ochomplaceringsåtgärder hjälpa sådana lärare som har problem med attfullgöra sina undervisningsuppgifter så att de kan få ett arbete som de harstörre förutsättningar att sköta och som de kan uppleva som mera meningsfyllt.Behovet av sådana åtgärder grundar sig inte enbart på hänsyn till läraren.Åtgärderna är även av största betydelse för eleverna och för skolans möjligheteratt förverkliga sina mål. Vidare har ju all personalvård också det syftet attförhindra uppkomsten av fall av arbetsoförmåga. SÖfinner vidare liksom motionärerna att, för att kommunerna skal!