bet · FW01TU17 · 1973-12-31 00:00:00 — Trafikutskottetsbetänkande nr 1973 TU 1973:17 betänkande i anledning av motion om ökatdriftsamarbete mellan de statliga kommunikationsverken. I motionen 1973:317 av herrarTorwald (c) och i (fp) föreslås att hos Kungl. Maj:themställer om utredning av möjligheterna att genom ökat samarbete mellan destatliga kommunikationsverken åstadkomma besparingar och förbättradkundservice samt i övrigt ger Kungl. Maj:t till känna vad i motionen anförts. Över motionen har yttrandeninhämtats frän postverket, och . Se bilaga tilldetta betänkande. har i sitt yttrande övermotionen lämnat en ingående redogörelse för det omfattande samarbetet mellanverket och SJ på transportsidan. Även i andra fall förekommer samarbete, t. ex.vid förenade post- och järnvägsanstalter där postgöromålen utförs av SJ:spersonal. Inom poststyrelsen och SJ:s centralförvaltning finns vidare engemensam arbetsgrupp för utvidgat samarbete och samordning av Servicefunktioneri all den utsträckning detta visar sig möjligt och lämpligt. Ett nära samarbeteförekommer också på olika nivåer mellan postverket och SJ i samband med deårliga tidtabellsskiftena i fråga om Utrymmesbehov i de postförande tågen. I fråga om samarbetet med erinras om att undervåren 1 968 en arbetsgrupp tillkom med uppdrag att behandla olika frågor somberör de båda verkens verksamhetsområden. Redan vid gruppens tillsättande stoddet klart att en av de väsentligaste samarbetsfrägorna avsåg möjligheterna tillsamordnad utdelning av telegram och expressförsändelser. Övriga frågor somtagits upp till behandling i gruppen har varit rationellare expedition avpostbetalningstelegram, teleservice på postanstalter och postal service påteleanstalter samt tillsyn av samtalsautomater utanför tätort jämte utdelningav telefonkataloger genom postverkets försorg. Det samarbete mellan postverket, SJ och somsedan länge förekommer genom gemensamt uppförande av byggnader samt i fråga omtomtanskaffning och förhyrningar m. m. torde enligt poststyrelsens uppfattningtillfredsställa de önskemål om driftsamarbete som förs fram i I diligenstrafiken har postverket sedan många ärtillbaka ett intimt samarbete med SJ i fråga om bussanskaffningar. Redan år1961 gjordes det första gemensamma bussinköpet genom SJ:s försorg. Härigenomvanns fördelar för båda verken genom ökade mängdrabatter och standardisering avbussarna på grund av gemensamma tillverkningsbestämmelser. skerdock bussköpen av varje verk för sig sedan leverantörerna garanterat sammapriser för de statliga företagen oavsett upphandlingsf erfarandet. Sammanfattningsvis uttalar poststyrelsen sin positivainställning till en samordning av de olika kommunikationsverkens tjänster ochäven - så långt detta är möjligt - till en samordning av den löpande driften.Styrelsen anser emellertid att förefintliga samarbetsorgan och samrådsformerfungerar fullt tillfredsställande samt att något behov av ytterligareutredningsorgan inte föreligger. Även erinrar om denförut nämnda samarbetsgruppen mellan posten och och dess uppgiftersamt framhåller att erfarenheterna av samarbetet varit goda. pågår emellertid en utredning årstelegrafutredning - vars uppdrag är att ange specificerad målsättning förtelegrafverksamhetens framtida service och ekonomi. Utredningen bedrivsförutsättningslöst utom i det avseendet att telegrafrörelsen skallgöras självbärande i vart fall beträffande sina särskostnader. Då det finnsanledning förmoda att utredningen kommer att föreslå omfattande förändringar avtelegrafverksamhetens organisation, servicegrad m. m. har det i samarbetsgruppenpostverket-televerket bedömts olämpligt att forcera utredningen omsamarbetsformer. För den händelse telegrafutredningen skulle komma in pålösningar för telegrafgrenen som lämpar sig för samarbete med postverket avsesdessa möjligheter bli noggrant undersökta. Det är uppfattning att man genom detsamrådsorgan som alltså finns redan nu tillgodoser de önskemål sommotionärerna ger uttryck åt. Någon speciell utredning med anledning av motionenanses därför inte motiverad vad gäller post- och televerken. Mellan och SJ finns samarbete etablerat bl. a.genom att vissa järnvägsstationer erbjuder telegrafservice samt genom att SJoch samutnyttjar såväl stolplinjer som telekablar. Isamband med en gemensam utredning har SJ och dessutom kommitöverens om att utvidga samarbetet till nya områden i den män detta kan kommaatt bedömas fördelaktigt för de båda verken. Från synpunkt ter detsig därför inte för dagen speciellt angeläget att starta någon utredning avmöjligheterna till ytterligare samarbete mellan SJ och . Frän SJ:s sida erinras om att denav motionärerna upptagna frågan om samordning SJ postverket av inlämning,transport och utlämning av mindre godssändningar inte är någon nyhet för SJ. Dåde båda verken bedömt en sådan samordning fördelaktig i de fall den är möjligatt genomföra, har problemet penetrerats av den arbetsgruppsom finns för inventering av möjligheterna till vidgat transport- ochterminalsamarbete . Ett sä omfattande samarbete i fråga om demindre godssändningarna som motionärerna tycks avse möter dock enligt SJ en delpraktiska hinder. Dessa sammanhänger med de olikheter i fråga omverksamhetsområde och arbetssätt som kännetecknar de båda verken och som medförolikartade krav på bl. a. ifrågavarande transporter och expeditionslokaler. Detkonstateras vidare att området för ytterligare samordning mellan SJ ochpostverket vid befordring av mindre godsförsändelser är tämligen begränsat.Den i motionen föreslagna samordningen kan ej heller tänkas genomförd samtidigtpä berörda linjer och platser. Åtgärderna måste nämligen prövas frän fall tillfall och frågorna härom är också föremål för löpande översyn. De samordningsfrågor det här över huvud gäller är enligtSJ ej av den karaktären att det är anledning att behandla dem i en särskildoffentlig utredning. De bör i stället handläggas genom fortsatt samråd mellanpostverket och SJ inom härför redan etablerade samarbetsorgan. Vad remissmyndigheterna sålundaanfört torde innebära att motionäremas önskemål i väsentliga avseenden redanär tillgodosedda. Utskottet finner det emellertid för sin del angeläget attarbetet med en samordning av de berörda verkens service och verksamhet i övrigtfortsattes och intensifieras. Verkens styrelser har också givit uttryck för sinpositiva inställning till ytterligare åtgärder i detta syfte. Under hänvisninghärtill och då utskottet förutsätter att utvecklingen på området av Kungl.Maj:t uppmärksamt följes synes någon särskild åtgärd från sida ifrågan ej påkallad varför motionen avstyrks. attriksdagen avslår motionen 1973:317. Närvarande: herrar (). (), (), (), (), i Heden (c), Rosqvist (s), (), (). Östrand (s), i (s), fröken (),herrar (), Komstedt (m) och (vpk). Bilaga Yttranden över motionen 1973:317 1 uttalanden om liknande motioner Frågan om ökat samarbete mellanPostverket, SJ och behandlades av 1969 i anledning av tvålikalydande motioner (nr 1:597 och 11:701) om gemensamma stationer för post,tele och järnväg. De berörda tre verken, som erhöll tillfälle att yttra sig i ärendet,erinrade i sina remissvar till statsutskottet om det omfattande samarbete dememellan som förekommit under hänsynstagande till respektive verksfunktioner. Man uttalade även sin positiva inställning till en samordning avvarandras tjänster men framhöll att särskilda samarbetsorgan redanfanns, vilka fungerade fullt tillfredsställande. Detta samarbete har sedan dessbyggts ut ytterligare i form av särskilda samråds- och arbetsgrupper. Poststyrelsen vill också hänvisa till statsutskottetsutlåtande, i vilket bl. a. framhölls att en samordning av de tre verkensserviceverksamhet ansågs angelägen. Man fann det dock föga troligt att ensärskild utredning, som föreslagits i motionerna, skulle bidra till en bättreoch snabbare lösning av de aktuella problemen än det arbete som bedrivs inomredan befinthga samarbetsgrupper. avstyrkte motionerna i fråga. 2 Samarbete PostverketStatens järnvägar 2.1 nuvarande transport- och sorteringsorganisation nuvarandetransportorganisation är anpassad till det sorteringssystem (områdessortering),som infördes i samband med en genomgripande omläggning avtågföringen. En redogörelse över innebörden av denna omläggning lämnas här nedan. Försändelserna är ibehandlingshänseende indelade i två kategorier: A-post och B-post. A-postenbestår i stort sett av brev, postkort, nyhetstidningar, betalningshandlingarsamt s. k. A-korsband, dvs. korsband som enligt särskild taxa befordras somA-post. Även il- och flygpaket behandlas som A-post. Till B-post hänförs övrigabrevförsändelser och paket. Det primära syftet med indelningen i A- och B-post är attgöra det möjligt att prioritera den viktiga posten () för atttillförsäkra denna kortast möjliga postbehandlingstid. Postbehandlingstiden är den totalatiden från inlämning på postanstalt eller i brevlåda till utlämning avförsändelse eller avi. Av nedanstående sammanställning framgår vilkapostbehandlingstider som gäller för de olika kategorierna. Inlämningsdagen ärbetecknad med O, första vardagen därefter med 1 osv. B-paket,eget brevområde OI 0-2 B-paketövrigt 0-3 0-4 eller O-5 (>30 nr/år) 0-2 0-3 B-fidning(<30 nr/år) 0-2 eller 0-3* 0-4 eller 0-5 ÖvrigB-post 0-3 0-4 eller 0-5 Ovan angivna tider är maximitider,som strävar efter att inte överskrida. Postbehandlingen av B-postsker i många fall snabbare. Av B-paketen får sålunda behandhngstiden02. 1 samtliga fall förutsätts att försändelserna avlämnas för postbefordran iså god tid att de hinner avsändas inlämningsdagen. Som jämförelse mellan postbehandlingstiderna före ochefter trafikomläggningen kan nämnas att andelen"övernatt-befordrade" brev har ökat från till idagens läge. Den mest angelägna posten () har således fått en snabbarebefordran. Som ett mått pä den snabbare behandling av som åstadkommitskan nämnas, att t. ex. transportintervallen "avgång frånuppsamlingspostanstalt (se nedan) tidigast med ankomst tillspridningspostanstalt (se nedan) " uppnåddes efter den Imaj 1968 i ytterligare 700 förbindelser. Längre befordringstider har emellertid drabbat en mindredel av den vanliga paketposten, eftersom denna post såsom framgår av detefterföljande endast sorteras och på grund av kostnads- ochutrymmesskäl inte kan befordras med samma snabba lägenheter (snälltåg, flyg)som . Fullständig sortering av denavgående posten är koncentrerad till vissa postanstalter, som benämnsuppsamlingspostanstalter. Antalet sådana är f. n. ca 80 för A-post och 60 förB-post. Post som lämnas in vid övriga postanstalter skickas efter förberedandesortering till närmaste uppsamlingspostanstalt. Vid uppsamhngspostanstalterna fördelas brevförsändelseroch A-paket på brevområden och B-paket på paketområden. Därjämte utsorteraspost till adressorter med stor postmängd. A-post sorteras i princip alla tider , medanB-post i regel endast sorteras pä vardagar och (. Landet är indelat i 41 brevområden. Ett brevområde bestårav ett eller flera postområden. Postområde identifieras med de två förstasiffrorna i postnumret, vilket innebär att dessa siffror är desamma för allaorter inom ett postområde. Postområdesgränserna följer kommunblocksgränserna. En postanstalt inom varje brevområde fungerar somspridningspostanstalt, där utsortering sker till samtliga adressorter inombrevområdet av den post, som är ställd till brevområdet. Antalet paketområden är 20. Ett paketområde består av etteller flera brevområden. Spridningssorteringen av B-paket sker vidspridningspostanstalt i ett av brevområdena inom paketområdet. 04 om dag 3 är lördag. Transportsystemet är uppbyggt efterindelningen i brev- och paketområden. 1 princip kan man indelaposttransporterna i följande fyra huvudgrupper med hänsyn till deras funktion: 1) uppsamlingstransporter: fråninlämningspostanstalt till uppsamlingspostanstalt 2) mellanområdestransporter:frän uppsamlingspostanstalt till spridningspostanstalt 3) spridningstransporter:från spridningspostanstalt till de enskilda adresspostanstalterna inom områdena 4) lokalatransporter: brevlädtömning, transporter mellan postanstalter på samma ort ochmellan postanstalt och järnvägsstation, flygplats etc, expressutdelning m. m. Posttransporterna utförs medanvändande av olika transportmedel. Valet av dessa sker efterföretagsekonomiska principer i syfte att ernå bästa möjhga service till lägstakostnader. De olika transportmedel som används är tåg, bil, flyg ochbåt. Den inrikes postbefordringen sjöledes är av ringa omfattning. Huvuddelenav postmängden transporteras med . I mellanområdesförbindelserna transporterasca på , på landsväg och med flyg. För uppsamlings- ochspridningstransporter samt lokala transporter används huvudsakligen bil.Biltransporterna utförs med egna bilar, med buss/bU i linjetrafikeller efter anbudsinfordran - av olika åkeriföretag (entreprenadsystem). 2.2 Gemensamma transporter för post och järnvägsgods 2.2.1 Allmänna förutsättningar för En väl utbyggd och striktfungerande transportapparat är ett av huvudvillkoren för att skallkunna fullgöra sina uppgifter. Varken av samhälls- eller företagsekonomiskaskäl kan dock bygga upp ett rikstäckande transportnät med användandeav egna fordon. Som motionärerna påpekar är därför hänvisat att istor omfattning köpa transporttjänster, i främsta rummet av SJ. I dettasammanhang kan nämnas, att ensamt svarar för den statligabusstrafiken i övre , norr om en gräns . Med dessabussar befordras förutom passagerare och gods även post. 2.2.2 Uppsamlings- och spridningstransporter För uppsamling och spridning avB-posten, av vilken postpaketen utgör en volymmässigt väsentlig del, dvs. förtransporter från inlämningspostanstalt till uppsamhngsorten resp frånspridningsorten till de enskilda adressorterna, utnyttjas i regel sammapostlägenheter som för . Uppsamlingstransporterna avgår på vardagar efterinlämningspost-anstalternas stängning men inte senare än att posten eftersortering på uppsamlingsorten kan vidaresändas med förefintlighuvudpostlägenhet från uppsamlingsorten inlämningsdagen. Från spridningspostanstalt i paketområde sänds paketen iregel , sedan spridningssorteringen avslutats, i mellanområdes- transport till spridningspostanstalterna i de inompaketområdet ingående brevomrädena. Till större orter inom ett brevområdeanordnas särskilda spridningsturer för B-post under middagen eller eftermiddagenför att utdelningen inte skall försenas. Till övriga orter sänds somredan nämnts, med A-postlägenheter på . För uppsamhngs- och spridningstransporter lämpar sig iallmänhet inte , om nuvarande postbehandlingstiderskall kunna bibehållas. Vidare skulle en uppdelning av A- och B-post på skildatransportlägenheter i dessa led av befordringskedjan medföra dubblering av ettstort antal transporter. För mellanområdestransporteranlitas som ovan nämnts SJ redan nu i stor utsträckning. I trafikstarkarelationer sker transporterna i godsvagnar som helt utnyttjas för Postverketsräkning. Antalet sådana vagnar uppgår till ca 90 per vardag MF. I andraförbindelser, där underlag saknas för att beställa hela vagnar, skertransporterna i delutrymmen i resgods- eller godsvagnar. På vissa sträckor imellanområdesförbindelserna transporteras post pä landsväg. Sådana transporterhar anordnats i de fall, då från postbefordringssynpunkt lämpliga tåglägenhetersaknats eller dä landsvägstransport av kostnads- eller serviceskäl varitfördelakrigare än Järnvägstransport. De godsvagnar som beställs av lastas antingenvid egna terminalanläggningar eller vid lastkaj inom SJ :sbangårdsom-räde. Inlastning i delutrymmen sker i regel vid perrong. Om godsetefter sortering (förpackat i säckar, lastat i behållare eller lösgående) skulleöverlämnas till SJ i enlighet med motionärernas förslag, tillkommer i de falldå vagnarna enligt nuvarande organisation lastas vid , lokala transporter antingen i eller SJ:sregi. Enligt vad som erfarits vid tidigare kontakter med SJ i fråga omsamlastning i SJ;s knutpunktsvagnar, måste godset vara SJ tillhanda senastmellan och 17.00. Dä är emellertid inte all inlämnad postfärdigsorterad. De hela vagnar som nu lastar i egen regi hämtas förinväxling i resp tågsätt i regel först eller . Ett genomförandeav motionärernas förslag skulle således medföra försening av ett stort antalpaket, som befordras i regi. Vidare har SJ knutpunktsanstalter på knappt hälften av deorter där har uppsamlingspostanstalter. Som exempel kan nämnaspostkontoret 1, som är från sänds - efter sortering - med bil tillsammans med övrigB-post (MF) till , varifrån hinner vidarebefordrasmed bl. a. kvällstägen. I förbindelsen skickas igodsvagnar, som helt används för räkning. Ett B-paket från Alingsåstill ankommer dit första vardagen efter inlämningsdagen (dag 1) ochkan utlämnas närmast påföljande vardag (dag 2). Styckegods till , som inlämnas påJärnvägsstationen i , fraktas också först med bU till förvidarebefordran därifrån med tåg. Senaste biltransport för detta slags godsmåste dock avgå från för att det skall hinna sorterasoch inlastas i för avtransport inlämningsdagen. Om B-paket och övrigB-post från med kringliggande område skulle skickas med sistnämndatransportlägenhet, skulle endast en mindre del av denna post hinna avsändas inlämningsdagen. Även i detta och andraliknande fall skulle således transport i SJ:s regi medföra försening avpostförsändelserna. Som tidigare nämnts är det inte bara postpaket som nutransporteras i de Järnvägsvagnar, där rekvirerat utrymme och förvUka hai att betala ersättning till SJ enligt särskilt avtal, utanäven annan B-post såsom B-korsband, utgivarkorsband (veckotidningar),mass-korsband och gruppkorsband. För viss sådan post (veckotidningar somutkommer med mer än 30 nummer per är) har garanterat utdelningsenast andra vardagen efter inlämningsdagen. Om även denna del av skulle inlämnas till SJtillsammans med paketgodset, är det föga troligt att denna postbehandlingstidskulle kunna garanteras. Det kunde därför bli nödvändigt att ordna särskildatransportlägenheter för detta slags post, vilket skulle medföra ökadetransportkostnader. 2.3 Gemensam service för mottagande och utlämning avpostpaket och järnvägsgods Enligt motionen bör Postverketfungera som mottagare av alla paket-eller godsförsändelser med en maximivikt avexempelvis . Dessa försändelser skulle överlämnas till SJ för transporttill adresspostanstalterna, där skulle se till, att de delas uttill mottagarna. Maximivikten för postpaket är . Antalet inlämnadepaket uppgick för tiden 1 1971-30 juni 1972 till i runt tal 30,6 milj. Antalet postanstalter utgör f. n. ca 2 400. minskade antalet från 3 843 till 2 481. Minskningenberor på att lantbrevbäringsnätet har motoriserats och byggts ut. De indragnapostanstalterna har således i allmänhet ersatts med lantbrevbäring, varigenomden postala servicen på landsbygden förbättrats. I glesbygder, där underlagsaknas att inrätta postanstalt eller lantbrevbäring, finns postombud eller haranordnats postväskbefordran. distributionsapparat är emellertid bäst lämpadför mindre paket, både i fråga om vikt och omfång. Betjäningen över diskdomineras helt av penningrörelsen. Lokalerna för kundbetjäning måste anpassasefter detta förhållande (centralt läge och dyra hyror) och lämpar sig därförinte för hantering av styckegods. Kassapersonalen, som i allmänhet är kvinnlig,är inte utrustad med de tekniska hjälpmedel som behövs för behandling av tyngregods. Lantbrevbärarnas bilar är inte heller anpassade för detta ändamål. Det föreligger således ett ganska stort intresse att fåkunderna att skicka de lättare paketen genom (medelvikten per paketär ca ), medan de bör sända de tyngre och skrymmande paketen genom SJ.Maximivikten för postpaket bör inte heller höjas till . 1 detta sammanhangkan nämnas att samråd äger rum med SJ vid taxesättningen av postpaket respjärnvägsgods. Taxorna är anpassade så att man skall få den önskade fördelningenmellan de båda verken av lättare resp. tyngre paket eller gods, beroende påvilket verk som har bäst förutsättningar att ha hand om distributionen. 2.4 Nuvarande samarbete - Som tidigare framhållits förekommerredan nu ett omfattande samarbete mellan och SJ på transportsidan.Även i andra fall förekommer samarbete, t. ex. vid förenade post- och järnvägsanstalter. där postgöromålen utförs av SJ:s personal. Denna personalfullgör även brevlädtömning vid ett flertal Järnvägsstationer. Dessutom finnsinom Poststyrelsen och SJ en gemensam arbetsgrupp förutvidgat samarbete och samordning av servicefunktioner i all den utsträckningdetta visar sig möjligt och lämpligt. Vidare förekommer ett nära samarbete på olika nivåermellan och SJ i samband med de ärliga tidtabellsskiftena i fråga omutrymmesbehov i de postförande tågen. Dessutom har konferenserägt rum med representanter för Poststyrelsen och SJ för attdiskutera gemensamma farhågor. 3.1 Samarbetsgrupp mellan de båda verken tillkom ensamarbetsgrupp med uppdrag att behandla olika frågor somberör de båda verkens verksamhetsområden. Redan vid gruppens tillsättande stod det klart att en avde väsentligaste samarbetsfrågorna avsåg möjligheterna till samordnad utdelningav telegram och expressförsändelser. Övriga frågor som tagits upp tillbehandling i samarbetsgruppen har varit: - rationellareexpedition av postbetalningstelegram - teleservice påpostanstalter och postal service på teleanstalter - tillsyn av samtalsautomater utanför tätort genom lantbrevbärai-nas försorg (avtal har sedermera träfats om försök med en sådan verksamhet i Arvikakommun) - utdelning avtelefonkataloger genom försorg (på försök har utdelats ca 108 000ex av den s. k. friupplagan av Uddevalla-Vänersborgsdelen av 1972 årstelefonkatalog) 3.2 Samordnad utdelning av expressförsändelser ochtelegram Redan vid de inledande diskussionernainom arbetsgruppen konstaterades frågans komplicerade natur och att en radförhållanden försvårar en samordning. Medan expressutdelning huvudsakligen ägerrum inom en orts sammanhängande tätbebyggelse, gäller för telegram att de kandelas ut i stort sett oavsett var adressaten bor inom adressområdet. Vidare ankommer huvuddelen av expressförsändelserna tilladressorten före och utdelas i omedelbar anslutning till ankomsten.Telegrafanstalterna öppnar i allmänhet först , vilket innebär atttelegrammen börjar anlända först sedan huvudparten av expressförsändelsernadelats ut. Teicgramutväxlingen är särskilt koncentrerad till ochspeciella högtidsdagar, såsom , Pingstafton etc, då i regelförsöker inskränka sin verksamhet. Nämnas bör också att olika krav gäller beträffandeutdelningstider för telegram och expressförsändelser. avslutar iallmänhet expressutdelningen , medan telegrafstationerna och destörre telegrafexpeditionerna har öppet till . 3.2.2 Prov i med utdelning av expressförsändelsergenom försorg Trots de ovan nämnda svårigheterna har samordningsfråganstuderats mera ingående och provverksamhet ansetts böra komma tillstånd för att olika alternativa möjligheter skall bli. belysta ur driftmässigoch ekonomisk synvinkel. Sålunda ägde prov rum med gemensam utdelning genomTeleverkets försorg av expressförsändelser och telegram i under våren1970. Provet blev för del positivt såtillvida att endel vanliga expressförsändelser kunde utdelas tidigare än under normalaförhållanden. Den ekonomiska vinsten av den samordnade utdelningen varemellertid obetydlig: 3.2.3 Avtal rörande utdelning av telegram i genomPostverkets försorg Efter en försöksperiod under våren1972 har genom avtal åtagit sig att fr. o. m. dela utsamtliga till inkommande telegram, som enligt gällanderegler skall utsändas med bud. Utdelningen är organiserad så att telegrammen,sedan de av postkontoret i avhämtats på telegrafstationen, delas ut isamma ordning som till postkontoret ankommande expressförsändelser. Förutsättningarna för en samordning av utdelningen ärsärskilt gynnsamma i , eftersom express- och telegramutdelningsområdet istort sett sammanfaller där. En annan gynnsam omständighet är att post-ochtelelokalerna endast ligger 200 m från varandra, i all synnerhet som postkontoretskall avhämta telegram minst en gång på telegrafstationen.