bet · FW01SfU32 · 1973-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1973 SfU 1973:32 betänkande i anledning avmotion om ianspräktagande av barnpension till täckande av fosterlön. 1 motionen 1973:648 av m.fl. (s) yrkas att hos Kungl. Maj:t måtte begära om sådan ändring igällande lagstiftning att även ATP-pension kan användas till täckande avfosterlön. Yttranden över motionen har på utskottets begäran avgivitsav , och . Utplacering av barn i enskUt hemgenom förekommer inom ramen för omhändertagande av barn församhällsvärd. , social centralnämnd eller social distriktsnämndskall enligt 25 § barnavårdslagen ingripa då missförhållanden föreligger iunderärigs miljö eUer beteende. skall i första hand tUlgripaförebyggande åtgärder, såsom hjälpåtgärder, varning, föreskrifter rörandelevnadsförhållanden och övervakning. Om hjälpåtgärder bedöms som gagnlösa elleri det särskilda fallet visat sig ineffektiva, kan omhändertaden underärige för samhällsvärd. Omhändertagande för samhällsvärd kan vidarekomma i fräga i följande fall. Om någon som inte fyllt behöver vårdoch fostran pä grund av att föräldrarna avlidit eller övergivit honom, kanbarnavårdsnämnden, om behovet av vård och fostran inte tillgodoses på annatsätt, omhänderta honom för samhällsvärd. Är någon som inte fyllt ibehov av specialvård eller annan vård och fostran utom hemmet på grund av attföräldrarna inte kan bereda honom sådan vård eller eljest underlåter atttillfredsställande sörja för honom, kan barnavårdsnämnden, om behovet intetillgodoses pä annat sätt, på begäran av föräldrarna eller med deras samtyckeomhänderta honom för samhäUsvård. Den som omhändertagits för samhällsvärd skaU överlämnastill enskilt hem eller placeras i lämplig anstalt. I första hand skaU vård ienskilt hem ifrågakomma. Med enskUt hem avses inte den omhändertagnes eget hem. För barn, som för samhällsvärd utplaceras i enskilt hem,betalar barnavårdsnämnden (kommunen) ersättning (fosterlega) tUl hemmet efteröverenskommelse med detsamma. Placering av barn i annat enskilt hem än hos föräldrarnaförekommer också pä grund av privata överenskommelser mellan barnets föräldraroch hemmet. Ersättningen för vården betalas därvid inte av utanär en fräga om vilken föräldrarna och det enskUda hemmet avtalar. 1 barnavärdslagen har meddelatssärskUda bestämmelser beträffande vård av barn , som vårdas ochfostras i annat enskilt hem än hos föräldrarna eller särskUt förordnadförmyndare vilken har vårdnaden om barnet. Sådant barn benämnes i 46 §barnavårdslagen fosterbarn. I 7 kap. samma lag ges föreskrifter om tUlstånd förmottagande av fosterbarn och om tillsyn över fosterhem m. m. Både privataplaceringar och placeringar genom såsom en form av samhällsvärdär underkastade dessa bestämmelser. Liksom den för samhäUsvård omhändertagne inte kan vara utplaceradi sitt eget hem hos föräldrarna kan den som är omhändertagen för samhällsvärdoch för vilken vårdnaden åvilar särskilt förordnad förmyndare inte varautplacerad hos sådan förmyndare. 1 fall som nämnts fostras barnet avvårdnadshavarna och kan då inte anses vara omhändertaget för samhäUsvård. Omvårdnaden för ett för samhäUsvård omhändertaget barn, som är utplacerat hosfosterföräldrar, överflyttas frän föräldrarna till fosterföräldrarna somsärskilt förordnade förmyndare, måste således samhällsvärden upphöra. a. till följd att barnavårdsnämnden inte längre utger fosterlega tillhemmet och att de särskilda reglerna om tiUsyn över fosterhemmet m. m. intelängre är tUlämpliga. Vid bortfall av ersättningen frän barnavårdsnämnden till fosterhemmetkan i stället socialhjälp för barnet ifrågakomma, om föräldrarna inte erläggerunderhåUsbidrag, som täcker kostnaderna för barnets uppehälle och fostran. Utöver de bidrag till barnets uppehäUe och fostran som iform av fosterlega kan utgä till hem, vari barn utplacerats för samhällsvärd,eller i form av underhållsbidrag och/eller socialhjälp kan utgä, då särskiltförordnad förmyndare har vårdnaden om barnet, kan komma allmänt barnbidrag,bidragsförskott, barnpension, statligt bostadstiUägg och kommunaltbostadstillägg har beslutatrekommendera barnavårdsnämnderna att för är 1973 såsom lägsta ersättning förvärd i enskilt hem av barn som omhändertagits jämUkt barnavårdslagen utge ettbelopp som motsvarar av det vid ingången av är 1973 gällandebasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). 1tillämpningsanvisningar tUl rekommendationen har anfört att detav oUka skäl ofta är erforderligt att avtala högre ersättningsbelopp än vad somrekommenderats. Kommun kan under vissa förutsättningar fä ersättning förutgifter för samhällsvärd av annan kommun, av staten, av barnet självt eller avdess föräldrar eUer adoptivföräldrar enligt bestämmelser i 10 kap. barnavårdslagen.Kommun som haft utgifter för samhällsvärd för barn som är mantalsskrivet iannan kommun kan sålunda ätersöka kostnaderna från mantalsskrivningskommunen.DyUka utgifter för barn som inte är svensk medborgare kan återsökas frånstaten. Kommun är berättigad att som ersättning för kostnader för samhällsvärduppbära underhållsbidrag eller annan periodiskt utgående förmän som tillkommerbarnet eUer kräva ersättning av egendom som tillhör barnet. För barn som intefyllt sexton år har kommun rätt tUl ersättning av föräldrar elleradoptivföräldrar. Ersättning från staten utgår endast i den mån gottgörelseinte kan uttagas av barnet självt, dess föräldrar eller adoptivföräldrar. Såväl ersättningen från annan kommun som ersättningen fränstaten utgår med det belopp, vartill åtgärdskommunens kostnader för vården"skäligen" kan uppskattas. Den sammanlagda ersättning som kommun får uttaga frånbarnet och dess föräldrar får dock under inga förhåUanden överstiga ett visstbelopp , vilket belopp fastställes av Kungl. Enligt kungörelsen(1964:344) om det högsta ersättningsbelopp, som mä uttagas enligt 72 §barnavårdslagen, utgör detta belopp . Om bamet fyllt sexton äroch har inkomst av eget arbete får uttagas ytterligare . 1 14 kap. 1 § AFL förutsätts för rätt till barnpensionfrån tilläggspensioneringen (ATP) att den avlidne vid sitt frånfälle varberättigad till ATP i form av förtidspension (sjukbidrag) eller ålderspensioneller att han skulle ha varit berättigad till förtidspension (sjukbidrag) frånATP om han för dödsfallet drabbats av invaliditet som krävs förrätt till sådan pension. Enligt 4 § samma kapitel tillkommer barnpension denavUdnes barn under 19 är. Föreligger rätt till barnpension efter både far ochmor, kan endast den största av de båda barnpensionerna utges. I 10 kap. 2 § AFL finns bestämmelser om nedsättning avallmän pension vid vård på vissa anstalter. Lagen innehåller vidare bestämmelserangående utbetalning i vissa fall av allmän pension tiU annan än denpensionsberättigade. Dessa bestämmelser återfinns i 10 kap. 2 och 3 §§, somavser endast folkpension, samt i 16 kap. 12 § och 17 kap. 4 §, som avser såvälfolkpension som tilläggspension. har lämnats ikungörelsen (nr 393) om rätt i vissa fall för kommun ellerannan att uppbära folkpension och i kungörelsen (nr 520)angående sättet och tiden för utbetalning av pension enligt AFL m. m. samt isärskild kungörelse (nr 831) angående pensionsbeloppenligt 10 kap. 2 § första stycket AFL. Med tillämpning av dessa bestämmelser kan barnpensionenfrän ATP inte användas för att täcka en kommuns kostnader för samhällsvärd. 12 § första stycket AFL avser utbetalning av pension till kommunalmyndighet eller den pensionsberättigades make eUer annan person på grund av attden pensionsberättigade är hemfallen åt alkoholmissbruk samt att till följddärav vissa farerekvisit föreUgger. Vidare kan pension enligt andra stycketsamma paragraf utbetalas till annan om den pensionsberättigade till följd avålderdomssvaghet, sjuklighet eller annan därmed jämförlig orsak är ur stånd attsjälv omhänderha honom tillkommande pension. Enligt 17 kap. 4 § samma lag kanmyndighet erhålla ersättning för utgivet försörjningsbidrag genom pension, tillden del pensionsbeloppet motsvarar vad myndigheten utgivit.för den pensionsberättigades samt hans familjs försörjning. kommun att erhålla täckning för sina utlägg för fosterlöntorde vara att förmyndaren genom fullmakt medger att barnpensionen från ATP fårdisponeras av kommunen. Stöd för ett sådant förfarande torde föreligga i 6 §första stycket ovannämnda kungörelse (nr 520). Sådanfullmakt kan återkallas med omedelbar verkan. uttalar isitt remissyttrande över motionen bl. a. följande. Motionen torde dels syfta till ensådan ändring av utbetalningsförfarandet för barnpension frän ATP att socialcentralnämnd eller skaU fä rätt att lyfta sådan pension, delsavse en ändring av kungörelsen (nr 344) på så sätt att ersättningsrättenutvidgas. De begränsningsregler som finns i sistnämnda kungörelse torde i varjefall behöva ändras om en ändring av utbetalningen skall fä den av motionärernaavsedda effekten. I detta sammanhang bör framhållas att den år 1967tillsatta socialutredningen, som håller på med en allmän översyn av den socialavårdlagstiftningen, i sina direktiv fått i uppdrag att utreda barnavärds-lagensbestämmelser om omhändertagande av barn för samhällsvärd. Översynen avbarnavårdslagen skall bl. a. avse bestämmelserna om fosterbarnsvård och omreglering av värdkostnaderna. Enligt uppgift väntas utredningen avge ettdelbetänkande rörande principerna för socialvårdens framtidautformning. har i skrivelse till Konungen gjortframställning om ändring av begränsningsreglerna i kungörelsen (nr 344) angående den högsta ersättning som får tas ut enUgt 72 §barnavärdslagen. I samma fräga har flera kommuner påtalat att behov föreliggerom ändring av ifrågavarande bestämmelser enär de är stötande ur socialvårds-och rättvisesynpunkt och även hämmande för handläggningen av ärenden rörandeomhändertagande för samhällsvärd. I anledning av dessa påpekanden harsocialstyrelsen och kommunförbundet satt igång en gemensam undersökning avproblemen. kan ansluta sig till tanken att äventiUäggspension i form av barnpension borde kunna användas till täckande avkommunens kostnader för samhällsvärd (fosterlön), givetvis under förutsättningatt syftet med barnpensionen att utgöra ersättning för vad barnet iekonomiskt hänseende går miste om genom försörjarens död inte därigenom gårförlorat. Frågan om lagändring synes dock böra anstå tills resultatet avpågående utredningsarbete på området föreligger. påpekar i sittremissyttrande att syftet med bestämmelserna i 72 § barnavärdslagen och 1964års kungörelse varit att ge kommunerna en reell möjlighet att erhållaersättning av föräldrar vilkas barn omhändertagits, dock med den begränsningenatt kostnaderna för enskilda skall hällas inom rimliga gränser. Samhälletstrygghetsservice har emellertid numera byggts ut sä att de barnet tillkommandeförmånerna i många fall överstiger de belopp som kommunerna får begära. Socialstyrelsenframhåller vidare att som behovet att omhändertaga barn av rentekonomiska orsaker mer eller mindre försvunnit, har allt fler omhändertagandenkommit att ske pä grund av att barnet har särskilda värdbehov. I dessa fall bUr ofta värdkostnadenmycket hög, medan rätten att ta ut ersättning är begränsad. Rätten tillersättning begränsas vidare tiU att omfatta kostnader för omhändertagna barn,medan rätt till ersättning för hjälpåtgärder utan omhändertagande av väl säkostnadskrävande natur inte finns enUgt nuvarande lagstiftning.Socialstyrelsen, som konstaterar att nu gällande lagstiftning ärotillfredsställande och att problemen gäller mer än en höjning avbegränsningsbeloppet, hänvisar vidare tiU det utredningsarbete som pågår delssåsom samarbete mellan och , dels isocialutredningen. Därefter anför följande. finner det oklarthumvida motionärerna avser att en ändring bör ske endast när det gäller kommunsrätt att uppbära ATP-del av barnpensionen eller även en generell höjning aversättningsbeloppet enligt kungörelse. 1 princip bör en kommandelagstiftning pä området utformas så att barnet tillkommande sociala förmånerföljer barnet och inte vårdnadshavare. I avvaktan pä att en sådan lagstiftningkan komma till stånd överväger och Svenska kommunförbundetmöjligheterna till nytt förslag tUl en ändring av begränsningsregeln.Socialstyrelsen får med hänvisning härtill uttala att en ändring av lagen omallmän försäkring med följdförfattningar pä nuvarande stadium inte kantillstyrkas, eftersom en förutsättning för en sådan förändring är att ävenbegränsningsreglerna ändras. delar isitt remissyttrande motionärernas mening att ATP-pension bör kunna användas tUltäckande av kommuns kostnader för samhällsvärd i enskilt hem. Förbundet påpekari Ukhet med att även begränsningsreglerna torde behöva ändrasoch att den i motionen berörda frågan är föremål för utredning i såvälsocialutredningen som och förbundets kanslier. Vad motionärerna här berör ärsålunda endast en del av ett problemkomplex. Med hänsyn till Socialutredningensuppdrag är styrelsen tveksam om det är lämpligt att såsom motionärernaföreslär företa lagstiftningsändringar för att lösa denna delfråga. Denjustering av maximibeloppet som föreslagit och somförbundsstyrelsen tidigare tiUstyrkt kan åstadkommas pä administrativ väg ochskulle vara temporärt godtagbar ur kommunernas synpunkter. Utan en sådanjustering skulle en rätt för kommun att lyfta ATP-pension för barn och ävenandra bidrag som kan tillfalla för samhällsvärd omhändertagna barn endast ökakommunernas svårigheter att hantera överskottsmedel. Det är enligt styrelsensmening mest angeläget att kungörelsen om det högstaersättningsbelopp som må uttagas enligt 72 § barnavårdslagen ändras sä att kommunernaäter får reell möjlighet att uttaga ersättning för samhällsvårdskostnad i defall de finner detta rimligt. Enligt gällande bestämmelser kanbarnpension från ATP inte tas i anspråk för att täcka en kommuns kostnader församhäUsvård. Den enda möjligheten för en kommun att erhåUa täckning för sinautlägg för fosterlön genom barnpension från ATP torde vara att det församhällsvår- den omhändertagna barnets förmyndare genom fullmakt medgeratt barnpensionen får disponeras av kommunen. En sådan fullmakt kan dockåterkallas. Förevarande motion syftar till att ett omhändertaget barnsATP skall kunna användas för att täcka fosterlön sä långt detta är möjligt.Motionärema understryker att om pensionen uppgår tUl högre belopp änfosterlönen överskjutande del bör avsättas för barnets framtida behov. , och , vilka på utskottets begäran yttrat sig över motionen, har allaställt sig positiva tUl att barnpension från ATP skall kunna användas för atttäcka kommuns kostnader för samhällsvärd i enskUt hem. De har emellertidsamtidigt påpekat att det i motionen aktualiserade spörsmålet endast utgör endel av ett större problemkomplex vari ingår bl. a. frågan omersättningsbeloppens storlek. Av remissyttrandena framgår också attsocialstyrelsen och i samråd utreder frågor somgäller ersättning vid omhändertagande för samhällsvärd och att den är 1967tillsatta socialutredningen ser över barnavårdslagstiftningen i dess helhet.Denna utredning kommer enligt vad utskottet inhämtat att vid årsskiftet1973-1974 pubUcera ett betänkande med principiella överväganden angåendesocialvårdens framtida utformning. Därvid kommer också frågan om ersättning vidsamhällsvärd att beröras. Enligt utskottets mening finns det skäl som talar förett genomförande av det i motionen framförda förslaget. Utskottet anser därföratt motionen bör översändas till socialutredningen för beaktande vid dessutredningsarbete. Ett slutligt ställningstagande tUl frågan bör dock anstå iavvaktan på resultatet av detta arbete. Medhänvisning tUl det anförda hemstäUer utskottet att med anledning avmotionen 1973:648 hos Kungl. Maj:t anhäUer att motionen överlämnas tUlsocialutredningen för beaktande. Närvarande: herrar (), (), Jonssoni * (fp), Ringaby (m), Karisson i (s), i Nennesholm (c),i (s), Mundebo (fp), (), fröken (),herrar (), i (vpk), i (c),() och i (). * Ej närvarande vid betänkandets justering.