bet · FW01SkU70 · 1973-12-31 00:00:00 — Tjänsteman vid länsstyrelse, länsnykterhetsnämndeller imder länsstyrelse lydande myndighet, länsläkare, biträdande länsläkare,socialvårdskonsulent, lagfaren domare, åklagare eller advokat eller annan somhar till yrke att föra andras talan inför rätta får ej vara nämndeman. Densom har fyllt eller uppger annat giltigt hinder är ej skyldig attmottaga uppdrag som nämndeman. Den som har avgått som nämndeman är ej skyldigatt mottaga nytt uppdrag förrän . Rätten prövar självmantden valdes behörighet. Värderingsteknisk ledamot i fastighetstaxeringsrätt skallvara myndig svensk medborgare och ha sakkunskap i fråga om fastighetsvärdering.Bland de värderingstekniska ledamöterna skall finnas företrädd sådansakkunskap beträffande olika slag av fasligheter. Bestämmelsen i 9 § andra stycket skall äga motsvarandetillämpning beträffande värderingsteknisk ledamot. Nämndeman utses men får avgå . Omnämndeman visar giltigt hinder, får skatterätt eller länsrätt entlediga honomtidigare. Den som har fyllt har rätt att frånträda uppdraget. Upphörnämndeman att vara valbar eller behörig, förfaller uppdraget. När ledighet uppkommer, utses nynämndeman för återstående tid. Nämndeman i skatterätt och länsrättutses men får avgå . Om nämndeman i sådan rätt visar giltigt hinder, får rätten entledigahonom . Den som har fyllt har rätt att frånträda uppdraget.Upphör nämndeman att vara valbar eller behörig, förfaller uppdraget. Vad i första stycket sägs skall äga motsvarandetillämpning beträffande nämndeman i fastighets-taxeringsrält, dock att sådannämndeman utses för tiden det år, då allmänfastighetstaxering äger rum, till och med det år då sådan taxeringsker nästa gång. Värderingsteknisk ledamot i fas-tighetslaxeringsrättförordnas för tid som sägs i andra stycket. När ledighet uppkommer, utses ny nämndeman eller förordnasny värderingsteknisk ledamot för den tid som i vartdera fallet återstår. Ledamot och föredragande i skatterätt och länsrätt skallha avlagt domared eller försäkran enligt 4 kap. 11 § . Ledamot och föredragande i skatterätt,fastighetstaxeringsrätt och länsrätt skall ha avlagt domared eller försäkranenligt 4 kap. 11 § . De som står i sådant förhållande till varandra som sägs i4 kap. De som står i sådant förhållande till varandra som sägs i4 kap. SkU 1973: 70 90 12§ får ej sam- 12 § får ej sam tidigt tjänstgöra som ledamöter i tidigt tjänstgöra som ledamöter i skatterätt eller länsrätt. I fråga om omröstning i skatte- I frågaöm omröstning i skatte rätt och länsrätt gäller bestämmel- rätt, fästighetstaxeringsrätt och serna i 16 och 29 kap. rättegångs- länsrätt gäller bestämmelsema i balken om omröstning i domstol 16 och 29 kap. med endast lagfarna ledamöter, om omröstning i domstol med en- Ordföranden säger först sin me- dast lagfama ledamöter. randen säger först sin mening. Konungenmeddelar ytterligare Konungen meddelar ytterligare föreskrifter om skatterätts och föreskrifter om skatterätts, ./aj/Zg- länsrätts organisation och verk- hetstaxeringsrätts och länsrätts or-: ganisation och verksamhet. Deima lag träder i kraft , dock attlagen skall gälla i fråga om åtgärder som erfordras förlagens till-lämpning efter ikraftträdandet. Med anledning av propositionen har väckts följandemotioner, nämligen 1973:2173 av () vari hemställs attriksdagen med avslag på prop. 1973: 162 såvitt avser ändrade regler förtaxering av skogsmark och växande skog, hos Kungl. Maj:t anhåller om utredningi syfte att möjliggöra en övergång till taxering av jordbruksfastighet efteravkastningsvärdeprincipen; 1973:2174 av m. fl. (m) vari hemställs 1. att i skrivelse till Kungl. Maj:themställer, att Kungl. Maj:t förelägger förslag om justeringar igällande skatteskalor med hänsyn till penningvärdeförsämringen så att dessanya skalor kan gälla senast från den tidpunkt då den nya fastighetstaxeringenslår igenom i beskattningen, 2. att i skrivelse till Kungl. Maj:themställer, att Kungl. Maj:t förelägger förslag om justering avgarantibelopp och schablonmetod så att någon skärpning avfastighetsbeskattningen inte inträffar på grund av de höjda taxeringsvärdena. SkU 1973: 70 91 3. att beslutar att som grund förfastighetstaxeringen skall ligga det genomsnittliga marknadsvärdet underperioden 19681973, 4. att i skrivelse till Kungl. Maj:themställer om förnyad utredning om fastighetsbegreppet, 5. attriksdagen uttalar, att stor försiktighet skall iakttas vid fast ställandet av nya taxeringsvärden för att svåra ekonomiska konsekven ser för den enskilde skall kunna undvikas; 1973:2175 av m. fl. (c, fp, m) vari hemställs att vid sinbehandling av prop. 1. hos Kungl. Maj:t anhåller att vid riksskatteverketsanvisningsarbete hänsyn tas till bristerna i prisstatistiken förjordbruksfastigheter och att överläggning äger rum med jordbruketsorganisationei- innan anvisningarna fastställes, 2. hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning och förslagangående prisstatistiken före nästa allmänna fastighetstaxering, 3. som sin mening uttalar att skogsvärdenivånfastställs efter ingående skälighefsprövning, varvid samråd sker med jord- ochskogsbrukets organisationer för upprättande av värdetabeller för skog, 4. beslutar anta följande lydelse av inledningen tillpunkt C 5 i skogsvärderingsinstruktionen : Taxeringenav skogsmark och växande skog skall grunda sig på de uppgifter som lämnats ifastighetsdeklaration. Föreligger behov av ytterligare uppgifter, skall sådanalämnas av fastighetsägaren. Fastighetsägaren är skyldig att ifastighetsdeklarationen ange för taxeringen erforderliga uppgifter urskogsuppskattningshandlingar, som han innehar. 5. beslutaranta följande lydelse av punkt 3 sjunde stycket sjätte me ningen av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen: Dettaavskrivningsunderlag får jämkas om den del av fastighetens anskaffningskostnadsom anses belöpa på byggnaderna jämte angivna tillgångar visas meraavsevärt över- eller understiga värdet av dessa. 6. beslutaratt komplettera 167 § 1 mom. taxeringsförordningen med ett andra stycke av följande lydelse: Sammabesvärsrätt tillkommer ägare av fastighet, som icke skolat erhållaunderrättelse som i första stycket sägs, om ägaren gör sannolikt attunderrättelse enligt 152 § andra stycket på grund av ägarens bortovaro ellersjukdom eller av annan anledning icke kommit ägare tiU hända före utgången avfebmari månad under taxeringsåret. 1973:2176 av i Äkersberga (fp) vari hemställs att vidbehandlingen av prop. 1973: 162 beslutar uttala 1. att fastigheter i Stockholmsläns skärgård bör taxeras i gemensamt fastighetstaxeringsdistrikt samt SkU 1973: 70 92 2. att konsekvenserna för marknadsvärde ochavkastningsvärde av den fysiska riksplaneringen och därav föranledd lagstiftningsärskilt skall beaktas vid den allmänna fastighetstaxeringen; 1973:2177 av m. fl. (m) vari hemställs attriksdagen anhåller att Kungl. Maj:t anmodar att vidutformningen av anvisningar för värdering av skogsmark beakta vad i motionenanförts angående värdering av skogsmark för vilken avverkningsförbud råder. I detta sammanhang behandlas också den vidriksdagens början väckta motionen 1973: 382 av m.fl. (m) vari hemställs att beslutar 1. att möjlighet till minskning av taxeringsvärde börinföras för det fall att genom renovering i stället för rivning och nybyggnaden fastighets exploateringsvärde ej utnyttjats, 2. att vid fastighetstaxering betydligt större hänsynän nu bör tas till s. k. kulturhus, 3. att vederbörande utskott utarbetar erforderliglagtext. Till utskottet har ingivits en skrivelse frånLantbrukets skattedelegation med anledning av prop. 1973: 162. I propositionen föreslås nya regler årsallmänna fastighetstaxering. Ett huvudsyfte har därvid varit att förbättrametoderna för värderingen av fastigheterna. Vidare har eftersträvats sådana uppgifterfrån fastighetstaxeringen som kan få en så vid användning som möjligt inomolika områden av beskattningen. Detfastighetsbegrepp som används inom civilrätten och definieras i jordabalkenskall, där annat inte särskilt föreskrivs, i princip tillämpas även inomskatterätten. Underlagetför fastighetstaxeringen blir i allt väsentligt detsamma som . För att bibehållaett såvitt möjligt oförändrat underlag för beräkning av garantibeloppet, somingår vid beräkningen av inkomst för beskattning, kommer emellertid s.k. industritillbehör som i stor utsträckning behandlats som lösegendom i skatterätten att vara befriade från skatteplikt. Ävenreglerna om taxeringsenhet särskilt då det gäller samfälligheter och ombeskattningsnatur moderniseras med hänsyn till ny SkU1973: 70 93 civilrättsliglagstiftning om fastighetsbildning m. m. Detta innebär dock ingen förändring avunderlaget för fastighetstaxeringen. Nyamateriella regler för fastighetstaxeruigen föreslås i ytterligare åtskilligaavseenden. Marknadsvärdet skall vara värderingsgrund vid taxeringen avfastigheter av alla typer. Taxeringsvärdet skall motsvara avmarknadsvärdet. De nya värderingsreglerna avser främst jordbruksfastigheterna.För dessa skall i fortsättningen redovisas ett byggnadsvärde. Detta skallberäknas enligt den s. k. mervärdeprincipen liksom f. n. sker vid taxeringen avannan fastighet. Skogen och skogsmarken föreslås bli taxerad enligt enmoderniserad avkastningsmetod, som regleras i en nyskogsvärderingsinstruktion. Delvärdena för jordbruksfastighet blir förutombyggnadsvärde och skogsbruksvärde jordbruksvärde, värde av övrig mark, värdeav särskilda tillgångar och övervärde. Inom delvärdena kan särskilda delposterredovisas. Inom byggnadsvärdet skall sålunda särredovisas värdet av ägares ocharren-dators bostadsbyggnader, av ekonomibyggnader och av s. k. överbyggnader.För den närmare utformningen av värderingsmetoder och värderingsförfarandetskall lämna anvisningar. Åtskilligaorganisatoriska ändringar föreslås för fastighetstaxeringen. I första instansskall förutom lokala fastighetstaxeringsnämnder för taxeringen av svårbedömbarafastigheter finnas gemensamma fastighetstaxeringsnämnder i varje län. Tilldessa nämnder skall knytas konsulenter för fastighetstaxeringen. En nyprövningsinstans, fastighetstaxeringsrätten, föreslås bli inrättad.Fastighetstaxeringsrätten skall vara knuten till länsstyrelsernasförvaltningsavdelning och bestå av ordförande, nämndemän ochvärderingstekniska ledamöter. En särskild tjänst för en fastighetstaxeringsspecialistskall kunna inrättas vid länsstyrelserna. Förberedelsernaför den allmänna fastighetstaxeringen tidigareläggs. På våren året företaxeringen skall meddela preliminära anvisningar, vilkadärefter testas inom länet bl. a. lokalt i arbetsgrupper inomfastighetstaxeringsnämnderna. Underrättelseförfarandet förbättras, och deordinarie besvärstidema för fastighetsägare och kommun förlängs. Ävenmöjligheterna till extraordinär besvärsrätt utvidgas. k. proportioneringsrégel för beräkning av avskrivningsunderlag förbyggnader vid jordbruksbeskattningen ersätts med en ny sådan regel, grundad pådet vid fastighetstaxeringen fastställda byggnadsvärdet. Somkonsekvens av definitionen av fastighetsbegreppet föreslås särskildavärderingsregler för industritillbehör på kapitalbeskattningens område. Utskottet,som i princip ansluter sig till de i propositionen framlagda förslagen,behandlar i det följande endast de förslag i propositionen, som föranlettyrkanden om ändringar i motioner eller i den till utskottet ingivna skrivelsenfrån Lantbrukets skattedelegation. SkU 1973: 70 94 I motionen 1973: 2174 yrkas att en ny utredningskall verkställas om fastighetsbegreppet. Enligt motionärernas mening börfastighetsbegreppet inför den allmänna fastighetstaxering, som skall ske efter1975 års taxering, anpassas efter tillgångsgrupperingarna i rörelse- ochjordbruks-avskrivningsreglerna i enlighet med utredningens om detskatterättsliga fastighetsbegreppet förslag. Motionärerna anser att förslaget ipropositionen tillgodoser garantibeskattningen i onödigt hög grad. I ställetborde man inrikta sig på att skapa ett fastighetsbegrepp som är användbartockså för andra och viktigare ändamål, bl. a. en riktig värdering avtillgångarna vid inkomst- och förmögenhetsbeskattningen. Utskottetanser att några väsentiiga fördelar knappast står att vmna från redovisnings-och inkomsttaxeringssynpunkt, om man anpassar fastighetsbegreppet tilltillgångsgrupperingarna i avskrivningsreglerna. Det skatterättsligafastighetsbegreppet bör innefatta en hög grad av kontinuitet, vilketavskrivningsreglerna inte gör. Samordning föreligger f. n. inte mellanfastighetsbegreppet och avskrivningsreglerna, vilket inte torde ha medförtnågra särskilda svårigheter vid inkomsttaxeringen eller från bokföringsteknisksynpunkt. För fastighetstaxeringen torde det vara i det närmaste ogörligt attsaluvärdera de byggnadsskal och byggnadsstommar som skulle utgöra byggnadenligt det fastighetsbegrepp som förordas i motionen. Något statistisktunderlag för en sådan värdering finns inte och torde knappast kunna tillskapas.Det torde inte heller vara möjligt att tillskapa ett enhetligtfastighetsbegrepp för hela skatterätten. Förslaget i propositionen omfastighetsbegreppet grundar sig på omfattande förarbeten. Vissa modifikationerhar föreslagits för fastighetstaxeringens och kapitalbeskattningens del tillföljd av det föreslagna fastighetsbegreppet. Detta skall inte träda i kraftförrän tidigast . Som påpekats i propositionen finns detdärför god tid att överväga de ytterligare modifikationer av fastighetsbegreppetinom vissa andra områden av skatterätten som kan behövas. Sådana områdenöverses f. n. av företagsskatteberedningen, realisationsvinstkommittén,bostadsskattekommittén och mervärdeskatteutredningen. Med det anfördaavstyrker utskottet motionen 1973: 2174 i denna del. Allmännavärderingsregler m. m. I propositionen föreslås att den nuvarande termenallmänt saluvärde skall ersättas med det innehållsmässigt identiska begreppetmarknadsvärde. Marknadsvärdet skall vara värderingsgrand för alla fastighetstyperoch skall beräknas i första hand enligt ortsprismetoden och i andra hand enligtavkastningsmetoden eller en produktionskostnadsmetod. Taxeringsvärdenivån skallvara av marknadsvärdenivån vid ingången av året före taxeringsåret ienlighet med de närmare föreskrifter SkU 1973: 70 95 Departementschefen framhåller ätt det ideala tillståndet vore atttaxeringsvärdet helt motsvarade marknadsvärdet. Av säkerhetsskäl behövsemellertid en säkerhetsniarginal.-Som sådan fungerar en 75-procentigtaxeringsvärdenivå och anknytningen för bestämmande avmarknadsvärdenivån. Denna måste av delvis sta-tistiskt-tekniska skäl beräknaspå marknadsvärdena ett å före taxeringen. För bestämmande avmarknadsvärdenivån bör normalt de statistiska medeltalen för priserna underhela andra året före taxeringsåret användas. Om någon klart urskiljbar trendförekommer under senare hälften av före taxeringsåret bör dennatrend beaktas vid nivåsättningen. Imotionen 1973: 2175 yrkas att vid utarbetandet avanvisningarna skall beakta bristerna i fastighetsprisstatistiken, och överläggamed jordbruksorganisationerna innan anvisningarna fastställs. I samma motionyrkas vidare att en särskild utredning angående pris-statistiken skall företasoch att förslag i ämnet skall lämnas före nästa allmännafastighetstaxering. Skälen för yrkandena i motionen omfastighetsprisstatistiken för jordbruksfastigheter är främst att antalet köp avsådana fastigheter, som enligt utgall-ringsnormer f.n. kommer att ingå i statistiken omkring 2 000 köp är för litet ochatt dessa köp dessutom inte är representativa. Motsvarande synpunkter framförs iden till utskottet ingivna skrivelsen från Lantbrukets skattedelegation. Ortsprisnivånskall enligt förslaget i propositionen liksom f. n. vara den grundläggandevärderingsmetoden. Frågor om fastighetsprisstatistiken är därför väsentliga dådet gäller fastighetstaxeringen. Allmänt sett anknyts taxeringsvärdenivån ifråga om jordbruksfastigheterna tUl marknadsvärdenivån för de 2 000försäljningar av jordbruksfastigheter som utgallrats som manav tekniska skäl kan grunda marknadsvärdenivån på. Emellertid kommer vid 1975års taxering motsvarande köp att ligga till grund föranalyser av marknadsvärdenivån. Då det gäller att fastställa värdena förfastigheter och fastighetstyper av olika storlek och med olika godhetsgrad påmarken, med skilda bebyggelseformer, byggnadsstorlekar m. m. kommer deutgallrade köpen för åren 19701973 att direkt ligga till grund köp räknas därvid först upp till prisnivå varefter enanalys sker av de olika prispåverkande komponenterna vidfastighetsförsäljningarna som kan tillgodoföras i samband medvärderingsanvisningarna. Till grund för dessa ligger således omkring 8 000 köp,vilket från rent statistiska synpunkter får anses vara tillräckligt. Av dessaköp har lantbruksnämnderna vidare inventerat 5 000 års taxering. Föratt förbättra representativiteten i statistikmaterialet yrkas i motionen attsläktköp skall ingå i detta men att tillskottsköp däremot skall SkU1973: 70 96 Dessa frågor har behandlats ingående i propositionen. Medmarknadsvärde avser man priset på en öppen marknad. Släktköpen beaktas inte inågra andra sammanhang för bestämning av marknadsvärdet. Priserna vid de friaköpen ligger över priserna vid släktköpen. I propositionen har medhänsyn härtill klar ställning tagits mot att låta släktköpen ingå ifastighetsprisstatistiken. Man har vidare uppmärksammat de särskildafrågeställningar som kan föreligga vid utnyttjandet av tillskottsköpen iprisstatistiken och funnit att tillskottsköpen bör ingå ifastighetsprisstatistiken med särskilda hänsynstaganden i vissa fall. a.har framhållits att samordningen mellan de olika delvärdena vid 1975 årstaxering kommer att göra det nödvändigt med vissa reduktioner av markvärdena. Denreduktion av markvärdena som nämnts torde komma att uppgå till 1020 %.Vid kommande arbete med prisstatistiken skall materialet i detta avseendeanalyseras ytterligare. I propositionen uttalas att de tillämpandemyndigheterna, i första hand och , börutarbeta och förfina prisstatistiken så att riktiga och rättvisataxeringsvärden kan åsättas. Utskottet ansluter sig till vad som sålundaanförts i propositionen. Detta innebär bl. a. att man vid den kommandeomarbetningen av statistiken utnyttjar den möjlighet till förbättring avstatistiken som särskiljandet av byggnadsvärden samt klassificering av åkeroch byggnader medför. Statistiken utökas vidare att omfatta förvärv av del avfastighet och obebyggd fastighet. Utskottet avstyrker med hänvisning till detanförda de yrkanden i motionen som avser fastighetsprisstatistiken. Enligtmotionärernas mening bör överlägga med jordbruketsorganisationer, innan verket fastställer sina anvisningar. Riksskatteverketsförberedelsearbete års taxering i fråga om bl. a.jordbruksanvisningarna pågår f. n. Dessa anvisningar utarbetas under medverkanav experter från bl. a. lantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna. Ipropositionen framhålls att fastighetsägarnas intresse i samband medfastighetstaxeringen får anses bli tillgodosett genom fastighetstaxeringsnämnderna,som på det lokala planet skall medverka vid framtagandet av anvisningarna.Ytterligare representation för partsintressena anses f. n. inte kunnainarbetas i systemet för fastighetstaxeringen. Det anförda bör enligtutskottets mening ha motsvarande giltighet i fråga om utarbetandet avriksskatteverkets anvisningar. Utskottet avstyrker därför berörda yrkande menförutsätter att i efterhand dokumenterar denfastighetsprisstatistik som legat till grund för anvisningarna. Imotionen 1973: 2174 begärs bl. a. ett uttalande om att stor försiktighet skalliakttas vid fastställande av taxeringsvärdena med hänsyn till konsekvensernaför den enskilde. Den nyssnämnda generellasäkerhetsmarginalen, som innefattas i sättetatt beräkna taxeringsvärdenivån, får i första hand anses verka i den riktningsom åsyftas i motionen. Vidare har i propositionen föreslagits extrasäkerhetsmarginaler dels om säkerheten vid värderingen i fråga om vissfastighetstyp, t. ex. exploateringsfastighet, är lägre än normalt, dels vidonormala marknadssituationer. Dessutom skall liksom f. n. som huvudregel förvärderingen gälla att denna skall vara individuell för varje taxeringsenhetoch att taxeringsvärdet skall åsättas under hänsynstagande till de säregnaförhållanden som kan råda för taxeringsenheten. Genom de föreslagna reglernamåste enligt utskottets mening det traditionella försiktighetskravet vidtaxeringen anses tillgodosett. Utskottet avstyrker därför bifall till motionen1973: 2174 i denna del. Isamma motion yrkas vidare att marknadsvärdenivån skallligga till grund taxering. Som skäl anges bl. a. att, om endastett givet års marknadsvärde ligger till grund för taxeringen och under detta åronormala prisförändringar skett, såsom i fråga 1973, kanorealistiska och oacceptabla höjningar bli resultatet. Endastunder exceptionella förhållanden utvisar fastighetspriserna större variationermellan olika år. Om sådana förhållanden skulle inträffa, skall enligtdepartementschefens uttalande påkalla lagstiftning om extrasäkerhetsmarginal. Detta bör även kunna innebära viss särskild behandling avstatistikmaterialet. En sådan föreslås i propositionen i fråga omskogstaxeringen, där ett på visst sätt uppräknat medeltal förfastighetspriserna 19701972 skall anses utgöra marknadsvärdenivå. Dettillvägagångssätt som förordas i motionen skulle bl. a. innebära att defastigheter, som ökat mest i värde , får en större säkerhetsmarginalän övriga fastigheter och att marknadsvärdenivån för fastigheter, på vilkapriserna sjunkit , kan komma att ligga högre än de faktiskapriserna vid utgången av 1973. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet berördayrkande i motionen 1973: 2174. Som ovan nämnts skaU oavsett efter vilkenvärderingsmetod marknadsvärdet uppskattas värdet bestämmas med hänsyn tillsådana säregna förhållanden för taxeringsenheten som inverkar på värdet. Motsvarandeallmänna värderingsregel gäller f. n. Imotionen 1973: 2176 yrkas att konsekvenserna för fastighetsvärdena av denfysiska riksplaneringen och därav föranledd lagstiftning särskilt skall beaktasvid den allmänna fastighetstaxeringen. Syftetmed motionen synes kunna uppnås inom ramen för regeln om individuell taxeringav fastighet. För sådana förhållanden skall , då deterfordras, utfärda särskilda värderingsanvisningar. Departementschefen harsärskilt framhållit att man års taxe- SkU 1973: 70 98 ringbör uppmärksamma bl. a. ändrade regler om fastighets glesbebyg-gelserätt ibyggnadslagen. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionen 1973: 2176 idenna del. Imotionen 1973: 382 yrkas att möjlighet skall införas att minskataxeringsvärdet, då en fastighets exploateringsvärde inte utnyttjas genom atten äldre byggnad renoveras i stället för att den rivs och en ny byggnaduppföres. I motionen yrkas dessutom att betydligt större hänsyn än f. n. skalltas till s. k. kulturhus vid fastighetstaxeringen. Ävendessa yrkanden synes falla inom ramen för regeln om den individuellavärderingen. Fastighet med äldre bebyggelse värderas liksom andra fastighetermed hänsyn till marknadsvärdet vid ingången av taxeringsåret. En ickeutnyttjad byggnadsrätt för en sådan fastighet kan beaktas som en värdehöjandefaktor endast i den utsträckning den utökade byggnadsrätten skulle höjafastighetens värde vid nybyggnad . Generellt brukar emellertidfastigheter med otidsenliga byggnader anses ha ett lågt marknadsvärde ochtaxeras därför lågt. Sker en omfattande renovering eller K-märkning undertaxeringsperioden, kan detta vara skäl för ny taxering vid en särskild fastighetstaxering.En fastighet med ett kulturhus värderas liksom andra fastigheter med hänsyntill fastighetens beskaffenhet vid ingången av taxeringsåret, dvs. vid 1975 årstaxering med beaktande av det skick och det tilltånd i vilket fastighetenbefinner sig . värderas då medutgångspunkt i marknadsvärdet i K-märkt skick, varvid givetvis beaktas attbyggnaderna får förutsättas bestå under oöverskådlig framtid.