bet · FW01SfU8 · 1973-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1973 SfU 1973:8 betänkande i anledning avmotioner om lika folkpensionsförmäner oberoende av civilstånd. I detta betänkande behandlas motionen 1973:103 av iStockholm m.fl. (vpk), vari hemställs att hos Kungl. Maj:t hemställerom skyndsam utredning och förslag om genomförande av lika pensionsförmåner förpensionärer oavsett civilstånd, att genomföras i ett sammanhang elleralternativt etappvis samt förslag om inom vilken tidsrymd detta skall ske; motionen 1973:644 (jfr 1973:241) avherr m.fl. (m), vari hemställs bl. a. att hos Kungl. Maj.tanhåller om förslag tiU ett långsiktigt program för förbättring avfolkpensionen innefattande pensioner oberoende av civilstånd; motionen 1973:1151 av iHölö (c) och fröken i (c), vari hemstäUs att hosKungl. Maj:t anhåller om förslag till plan för en sådan reformering avfolkpensioneringen att pensionsförmånernas storlek ej är beroende av civUstånd. Motionen 1973:644 behandlas i dettabetänkande endast i vad den avser ovan redovisade yrkande. Motionens yrkande iövrigt behandlar utskottet i betänkande nr 7. Ålderspension inomfolkpensioneringen utgör för år räknat av basbeloppet eller för giftförsäkrad, vars make åtnjuter folkpension i form av ålderspension eller helförtidspension av basbeloppet. Om maken åtnjuter två tredjedelar av helförtidspension eller halv förtidspension, utgår ålderspensionen i förra falletmed 76 2/3 och i senare fallet av basbeloppet (6 kap. 2 § lagen omallmän försäkring, AFL). Hel förtidspension inom folkpensioneringen utgör Ukaledes90 % av basbeloppet eller för gift försäkrad, vars make åtnjuter folkpension iform av ålderspension eller hel förtidspension, av basbeloppet. Om bådamakarna åtnjuter förtidspension och endera eller båda erhåUer partiellförtidspension, skall vid beräkningen av pension hel förtidspension utgöra, omtvå tredjedelar av hel förtidspension utgår till andra maken 76 2/3 och, omhalv förtidspension utgår till denne, av basbeloppet (AFL 7:4) Hustrutillägg är en inkomstprövadtilläggsförmån till folkpension. Sådant tillägg kan tillkomma hustru tUl densom åtnjuter folkpension i form av ålderspension eller förtidspension, omhustrun fyllt och själv inte åtnjuter folkpension samt makarna varitgifta . Hustrutilläggets maximibelopp utgör skUlnaden mellan å enasidan sammanlagda årsbeloppet av folkpension i form av ålderspension tUl tvåmakar jämte två pensionstillskott enligt lagen (1969:205) om pensionstillskottsamt å andra sidan sådan pension till ogift jämte ett pensionstillskott (1 §lagen 1962:392 om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg tUl folkpension).Hustrutillägg kan utgå även om mannen har endast partiell förtidspension.Hustrutillägget är då inte graderat som mannens pension. Det har ansetts attden för rätten tUl hustrutillägg föreskrivna inkomstprövningen fyller motsvarandefunktion. Vid tillämpningen av folkpensionseringens nu redovisadebestämmelser skall gift pensionsberättigad, som stadigvarande lever åtskUdfrån sin make, likställas med ogift pensionsberättigad om inte särskUda skälföranleder till annat. Med gift pensionsberättigad likställes å andra sidanpensionsberättigad, som stadigvarande sammanbor med någon, med vilken denpensionsberättigade varit gift eller har eller har haft barn (AFL 10:1). Den inom folkpensioneringen gällande principen att giftförsäkrad tillerkännes lägre pension än ogift har inte kommit tUl uttrycksåvitt gäller tiUäggsförmånen pensionstillskott. Enligt lagen (1969:205) ompensionstillskott utgår således pensionstUlskott med samma belopp till gift ochogift. TiUskotten uppgår f. n. tUl av basbeloppet. De ökar avbasbeloppet den 1 juU till dess att de uppgår till 30 %av basbeloppet. Reglerna om pensionstillskotttillkom efter förslag av pensionsförsäkringskommittén (SOU 1968:21). KommitténframhöU att enligt dittUls tUlämpad ordning gift pensionär hade fått en mindreårlig pensionsökning än en ogift, något som främst motiverats av att två makargenom samboendet ansetts ha något lägre levnadskostnader än ogifta. Kommitténifrågasatte om man borde fortsätta efter samma linje. Med hänsyn tillutvecklingen av konsumtionsvanorna och tiU den ändrade synen i det modernasamhället till förmån för ökande ekonomisk självständighet för makar iförhållande till varandra ansåg kommittén starka skäl tala för att i framtidenUka stora pensionshöjningar gavs till gift som till ogift. Den skillnad mellangift och ogift i pensionshänseende som redan existerade skuUe visserUgen finnaskvar men minska i betydelse eftersom de nya pensionshöjningarna kom attmotsvara en ökande andel av den samlade pensionen. Kommitténs resonemanggodtogs av regering och riksdag (prop. 1969:38, 2LU 1969:41). Frågan om lika pensionsförmåner förgift och ogift inom folkpensioneringen har aktualiserats i motioner även vid1970, 1971 och 1972 års I sitt av godkända betänkande 1971:24 framhöU socialförsäkringsutskottet bl. Den i motionerna aktuaUseradefrågan är av stor principiell betydelse. En lösning i Unje med motionärernasönskemål medför också betydande faktiska konsekvenser i fråga om förmånerna förett stort antal folkpensionärer. kan i principansluta sig till de synpunkter som framförts i motionerna. Den ändrade synen idet moderna samhället tiU förmån för ökad ekonomisk självständighet för makar iförhåUande till varandra talar för en justering såväl av skatte- ochavgiftsregler som av bestämmelser om utgående förmåner. Hit bör då räknas inteendast förmåner inom folkpensioneringen utan också förmåner på detstudiesociala området, inom arbetsmarknadsutbildningen, familjestödet, m. m.där gifta och ogifta i vissa avseenden behandlas oUka. När det gällerfolkpensioneringen har man redan tagit ett steg i riktning mot individuellaförmåner i och med att pensionstillskotten, som infördes , gjortsoberoende av civilstånd. Den skillnad mellan gifta och ogifta ipensionshänseende som finns i grundförmånen består, men skillnaden minskar ibetydelse allt eftersom pensionstillskotten kommer att motsvara en störreandel av den samlade pensionen. Utskottet utgår från att man vid framtidapensionsförbättringar kommer att gå vidare efter samma princip.FamUjelagssakkunnigas översyn av den famUjerättsliga lagstiftningen med siktepå ett samhäUe där varie vuxen individ kan ta ansvar för sig själv utan attvara ekonomiskt beroende av anhöriga och där jämUkhet mellan män och kvinnor ären reaUtet kan också komma att ytterligare understryka en utveckUng i dennariktning. I betänkandet 1972:7 vidhöllsocialförsäkringsutskottet den ståndpunkt som kommit till uttryck år 1971.Utskottet påpekade vidare, att även om några avgörande sociala invändningarknappast kunde riktas mot att två makars sammanlagda pensionsförmåner beloppsmässigtundersteg vad som utgick till två ensamstående, principiella skäl med betydandestyrka talade mot att förmånerna differentierades med hänsyn till denförsäkrades civilstånd. Utskottet hänvisade därvid till att i andrasammanhang godtagit principen att makar borde betraktas som i för hällande tiUvarandra ekonomiskt självständiga subjekt och fortsatte: riksdagsbeslut ompensionstillskott innebär att dessa utgår med samma belopp till gifta ochogifta. Ar 1970 genomfördes en skattereform, vars kanske betydelsefuUasteinslag var att inkomst av förvärvsarbete skall anses ha samma skattekraft - ochaUtså beskattas enligt samma skatteskala - vare sig inkomsttagaren är gifteller ogift och att grundavdrag - motsvarigheten till de tidigare ortsavdragen- liksom avdrag på den slutliga skatten (s. k. skattereduktion) i princip skallgöras med samma belopp, oavsett den skattskyldiges civilstånd. Utskottet kan i princip ansluta sig tUl syftet medmotionerna. Genomförandet av jämställdhet mellan gift och ogift är emellertiden utomordentligt kostnadskrävande reform. Enbart en uppräkning avålderspensionen från av basbeloppet kan på grundval avriksförsäkringsverkets statistiska material beräknasmedföra en merkostnad för statsverket på mellan 460 och 465 milj. kr., vartUlkommer kostnadsökningar för förtidspensioner, kommunala bostadstillägg m. m. F. n.pågår inom pensionsålderskommittén utredningsarbete gällande dels en sänkning av den allmänna pensionsåldern, dels enstandardsäkring av utgående pensioner. Båda dessa av prioriteradeförbättringar av pensionerna kan, om de realiseras, väntas medföra högstbetydande kostnadsökningar för staten. Den i och för sig väl motiverade reformpå pensionsområdet som aktuaUserats i de förevarande motionerna måste därförenligt utskottets mening under alla förhållanden ske etappvis och under långtid. Utskottet förutsätter att Kungl. Maj:t i enlighet med tidigareriksdagsuttalanden med uppmärksamhet följer frågan och i möjlig mån anpassarkommande reformförslag på pensionsområdet efter principen om Uka förmåner förgifta och ogifta. Under hänvisning till det anförda avstyrkte utskottet bifall till motionerna. Ålderspension inomfolkpensioneringen utgör för år räknat av basbeloppet eller för giftförsäkrad, vars make åtnjuter folkpension i form av ålderspension ellerförtidspension, av basbeloppet. Åtnjuter maken två tredjedelar av helförtidspension eller halv förtidspension, utgår ålderspension i förra falletmed 76 2/och i senare fallet av basbeloppet (AFL 6:2). Motsvarandebestämmelser gäller i fråga om förtidspension inom folkpensioneringen (AFL7:4), De förevarande motionerna syftar alla till attpensionsförmånerna inom den allmänna försäkringen skaU utgå med samma beloppoavsett den försäkrades civilstånd. Den i motionerna aktuaUserade frågan prövades avsocialförsäkringsutskottet vid förra årets riksdag. Utskottet framhöll därvidi ett av godkänt betänkande (SfU 1972:7) bl. a. att principiella skälmed betydande styrka talade mot att förmånerna differentierades med hänsyn tillden försäkrades civilstånd och att ett steg i riktning mot individuellaförmåner tagits i och med de införda pensionstillskotten. Utskottet,som därför i princip anslöt sig till syftet med de då aktuella motionerna,påpekade emellertid att ett genomförande av jämstäUdhet inom den allmännaförsäkringen skulle innebära en utomordentligt kostnadskrävande reform. Medhänsyn härtill och mot bakgmnd av att även resultatet avpensionsålderskommitténs arbete bedömdes komma att medföra högst betydande kostnadsökningarför staten, ansåg utskottet att den i och för sig väl motiverade reform somhade aktualiserats genom motionerna under alla förhållanden måste ske etappvisoch . Utskottet vidhåller sin principieUa inställning från förraåret, som utskottet måste konstatera att en reform av angivet slagunder alla förhållanden blir synnerligen kostnadskrävande. Med hänsyn till attbestämmelserna i sin nuvarande utformning leder till resultat som frånrättvisesynpunkt är otillfredsställande anser utskottet sig emellertid böraförorda att spörsmålet om lika pensionsförmåner för gifta och ogifta nu bUrföremål för en närmare prövning. Utskottet föreslår därför att hosKungl, Maj:t begär att en allsidig utredning av frågan i hela dess omfattning kommer till stånd och att de synpunktersom framförts i motionerna därvid beaktas. Medhänvisning till det anförda hemstäUer utskottet attriksdagen med anledning av följande motioner 1. morionen1973:103, 2. motionen1973:644 i vad den behandlas i detta betänkande, 3. morionen1973:1151, iskrivelse till Kungl. Maj:t begär utredning av frågan om likafolkpensionsförmåner för gifta och ogifta. den 27 febmari 1973 På socialförsäkringsutskottetsvägnar Närvarande: herrar (), (), frökenSandell (s), herrar Ringaby (m), i Nennesholm (c), iStockholm (s), (), i (m), i (vpk),i (c), fröken (), herrar i (c).Ångström (fp), SigneU (s) och ().