bet · FW01UbU5 · 1973-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1973 UbU 1973:5 Utbildningsutskottetsbetänkande i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag /74 till gymnasiala skolor m. m. jämte motioner. 1.Vissa gemensamma frågor. Maj:t har i propositionen 1973: 1 bilaga 10() under rubriken frågor (s. 177191)behandlat vissa skolfrågor av allmän karaktär. 1973: 700 av m. fl. (m) i vad avserhemställan att hos Kungl. Maj:t skall anhålla om åtgärder syftandetill att trygga enskilda skolors fortsatta existens och utvecklingsmöjligheter, 1973:1306 av m. fl. (m) vari hemställs 1. att som sin mening uttalar, attutbildningspolitiken skall främja målsmäns frihet att välja andra skolor försina barn än dem som drivs av stat och kommun och som uppfyller de allmännakrav som fastställts av myndigheterna, 2. att hos Kungl. Maj:t anhåller omutredning och förslag om sådana regler för stats- och kommunbidrag till driftenav grundskola, gymnasieskola och enskild yrkesskola att bidraget skall kunnautgå utan villkor om visst huvudmannaskap. På begäran av tillsattes enutredning rörande skolans inre arbete (). Utredningen väntas komma medförslag . Frågor som avser skolans inre arbete samt läroplanerhar av utbildningsutskottet behandlats bl. a. i betänkandet nr 30 ochår 1972 i betänkandet nr 45. Vissa specialundervisningsfrågor har utskottettagit upp i betänkandet nr 41. Riksdagenhar fattat ett delbeslut angående gymnasieskolans kompetensvärde.Beslutet avser de allmänna behörighetsvillkoren för högre utbildning (prop.1972: 84, UbU 1972:31, rskr 1972:240). De särskilda behörighetsvillkoren m. m.utreds av kompetenskommittén (KK). Föratt överväga ansvarsfördelningen mellan stat och kommun i fråga om grundskolanoch gymnasieskolan m. m. har en särskild utredning tillkallats, utredningen omskolan, staten och kommunerna (SSK). Som en särskild arbetsuppgift nämns idirektiven för utredningen frågan om statsbidragssystemets utformning. I motionerna 1973:700 och 1973:1306 tas upp vissaprincipfrågor avseende föräldrars frihet att välja skola för sina barn samtdriftbidrag till sådan skola som drivs av annan huvudman än stat och kommun. Ianledning av motionerna vill utskottet först redovisa gällande bestämmelser m.m. beträffande de spörsmål motionärerna tar upp samt vissa principuttalandengjorda av statsmakterna i anslutning till riksdagsbeslut angåendereformering av den obligatoriska skolan m. m. och beslut omreformering av de gymnasiala skolorna m. m. 1962:54, SäU 1962:1 och 5,rskr 1962:328, prop. 1964:171, SäU 1964: 1, höstsessionen, rskr 1964: 407). Rättenatt låta skolpliktiga barn gå i enskild skola samt rätten att starta sådanrespektive driva sådan skola är angiven i skollagen (1962: 319). Enhgt 6 kap.33 § skollagen får skolplikt fullgöras i annan offentlig skola än grundskolaneller i enskild statsunderstödd skola enligt bestämmelser, som utfärdas avKonungen eller den myndighet förordnar. Genom särskilt beslut den 29juni 1964 har Kungl. Maj:t angett vilka enskilda skolor som avses med nämndaparagraf, nämligen skolor till vilka utgår statsunderstöd ur de under åttondehuvudtiteln uppförda förslagsanslagen Bidrag till driften av grundskolor m.m.. Bidrag till vissa privatskolor och Bidrag till vissa internatskolor m. m.eller, om dessa anslag ändras, motsvarande anslag. I 34 § skollagen heter detvidare: »1 annan enskild skola än i 33 § avses må skolplikt fullgöras, omskolan godkänts för ändamålet. Godkännandet skall meddelas om skolansundervisning till art, omfattning och allmän inriktning väsentligen motsvarargrundskolans och skolan förestås av person, vilken äger erforderlig skicklighetför undervisningen och är väl lämpad att förestå skola.» Skola enligt 34 §skollagen skall godkännas av skolstyrelsen i kommunen. Vad gäller rätten attstarta, driva och utnyttja enskild skola på det frivilliga gymnasiala stadietanförs i propositionen 1964: 171 att dessa frågor i princip är lösta genomförarbetena till riksdagsbeslut angående reformering av det obligatoriskaskolväsendet. Skolstyrelses godkännande av skolan erfordras ej. Enligt 51 §skollagen äger dock den centrala statsmyndighet, till vars arbetsområde skolannärmast hör, inspektera skolan om särskild anledning därtill förekommer. Fråganhuruvida och i vilken omfattning statligt bidrag bör utgå till enskildundervisningsverksamhet behandlades ingående i propositionen 1962: 54 (s. 365ff.). Departementschefen uttalade att statsbidrag bör kunna ifrågakomma efterprövning i varje enskilt fall från sida beträffande sådanaexternatskolor, vilka syftar till att förverkliga eller utpröva mer omfattandeeller genomgripande kursplanemässiga, metodiska eller andra pedagogiska idéeroch tankar eller där man genom en speciell uppläggning av.skolans hela arbetevill för praktiskt skolbruk omsätta utvecklingsfrämjande uppfostrings- elleromvårdnads- UbU 1973: 5 3 idéer.Beträffande statsbidrag till privata gymnasier förutsattes i propositionen1964: 171 (s. 587) att då gällande regler i allt väsentligt skulle tillämpasäven i fortsättningen. Beträffandekommunalt bidrag till enskild undervisningsverksamhet finns ingen i författningföreskriven skyldighet för kommun att tillhandahålla skolpliktiga elever, somgår i annan skola än , undervisningsmateriel. Kommun har emellertidenligt utslag av regeringsrätten rätt att, om den vill, tillhandahållaäven dessa elever undervisningsmateriel eller lämna bidrag till kostnaderna(1970 ref. 64). I fråga om undervisningsmateriel tillelever vid enskild skola för gymnasial undervisning samt i fråga omskolmåltider, skolskjutsar eller annat för elever i enskild skola förgrundskoleundervisning eller gymnasial undervisning får anses gälla att kommuninte är skyldig att tillhandahålla ifrågavarande förmåner men har rätt atttillhandahålla dem eller lämna bidrag till kostnaderna om den vill. Skolöverstyrelsenhar enligt 2 § i sin instruktion (1965: 737) inseende över undervisningen avskolpliktiga barn, skolor på vilka skollagen äger tillämpning samt skolor ochutbildning i övrigt för barn, ungdom och vuxna som anordnas av staten eller medstatsbidrag av bl. a. enskild. Enskild gymnasial skola, som inte åtnjuterstatsbidrag, står inte under tillsyn utom i de fall Kungl.Maj:t särskilt beslutar därom. Elever vid ej statsunderstödd skola som integenom beslut av Kungl. Maj:t ställts under tillsyn äger inteerhålla studiehjälp enligt studiehjälpsreglementet (1964: 402) ellerstudiemedel enligt studiemedelsförordningen (1964: 401). Omelev i enskild skola med grundskoleundervisning övergår till kommunensgrundskola hänvisas han enligt 6 kap. 5 § skolstadgan (1971: 235) till denårskurs i vilken han kan dra störst nytta av undervisningen. I regel torde handärvid, liksom andra elever, placeras i den årskurs han skulle tillhört i denskola, där han tidigare varit elev. 5/w/-betyg från enskild skola medgrundskoleundervisning jämställs med slutbetyg från , om Kungl.Maj:t meddelat särskilt beslut härom. Sådant beslut föreligger beträffandeprivatskolor som avses i privatskolstadgan (1967:270). I fråga om enskildaskolor, för vilka Kungl. Maj:t inte meddelat sådant beslut, medför slutbetygfrån grundskoleundervisningen behörighet enligt 2 § c) kompetenskungörelsen(1966: 24) vid sökande av inträde i gymnasieskolan men eleven hänförs till denfria kvoten enligt 6 § andra stycket a) och 11 § nämnda kungörelse. Förtillträde till högre utbildning ger betyg från enskild gymnasial skola intesamma rätt som betyg från gymnasieskolan, om inte Kungl. Maj:t i särskildordning föreskrivit detta. Maj:t inte meddelat sådan föreskriftprövas betyget på sätt som anges i 8 § kungörelsen (1967: 450) med provisoriskabestämmelser om tillträde till högre utbildning. UbU 1973: 5 4 Lärarnas tjänstgöring vid enskild skolatillgodoräknas endast i vissa hänseenden om de övergår till ellergymnasieskolan. Tjänstgöringen tillgodoräknas dock helt, om tjänsten vid denenskilda skolan varit statligt reglerad, t. ex. tjänst vid skola som avses iprivatskolstadgan. Lärarnas tjänstgöring vid andra enskilda skolor brukartillgodoräknas som merit vid ansökan till tjänst, om skolan varit statsunderstöddeller om skolans undervisning väsentligen följt läroplaner för grundskolaneller gymnasieskolan och undervisningen varit tillfredsställande. Beträffandebehörighet till ordinarie tjänst som småskollärare eller folkskollärare krävsenligt skolstadgan dock minst inom det statliga ellerstatsunderstödda kommunala skolväsendet. I lönehänseende kan tjänstgöringenvid sistnämnda enskilda skolor få tillgodoräknas, om elleri vissa fall medger det. Tjänstgöringen vid de nämndaskolorna får i regel ej tillgodoräknas som tjänstår för statlig pension. Ivad gäller statsbidrag till skolor med annan huvudman än stat och kommunförekommer sådant främst på det frivilliga gymnasiala stadiet. Det finns därbl. a. gymnasier (jämte del av grundskola), folkhögskolor och yrkesskolor. Tillgymnasium utgår statsbidrag antingen motsvarande i genomsnitt avskolornas bidragsunderlag, m. m., eller för vissa internatskolor med 6:50 kr.per elev och dag av läsåret. Till folkhögskolor utgår statsbidrag med 100procent av kostnaderna för löner till lärare och rektor jämte vissa andrabidrag. Till enskilda yrkesskolor utgår bidrag efter olika grunder för olikaskolor. Bidragen beräknas här i regel efter schablon. Imotionen 1973: 1306 yrkas att skall uttala att utbildningspolitikenskall främja föräldrars frihet i fråga om val av huvudman för skola där derasbarn skall undervisas. Vidare hemställs att sådana bestämmelser för stats- ochkommunbidrag till driften av grundskola och gymnasieskola utarbetas attbidraget skall kunna utgå utan villkor om visst huvudmannaskap. Det sistnämndayrkandet överensstämmer i stort med vad som föreslås i motionen 1973: 700. mening saknas anledning för att göra det i motionen 1973:1306 begärda uttalandet, varför yrkandet härom avstyrks. Det förslag om bidrag som förs fram i motionerna1973: 700 och 1973: 1306 åsyftar en avsevärd ökning av andelen enskildundervisning i vårt skolväsende. Utskottet, som konstaterar att statsbidrag utgår till ett litet antal skolor med annan huvudman än stat och kommun,anser sig inte böra förorda att den begärda utredningen kommer till stånd medhänsyn bl. a. till de vittgående ekonomiska och organisatoriska konsekvensersom en vidgad möjlighet till enskild undervisning skulle få för det svenskaskolväsendet. Utskottet avstyrker därför ifrågavarande yrkanden i motionerna1973: 700 och 1973: 1306. UbU 1973: 5 5 Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet att avslår motionerna 1973: 700 och 1973:1306, den förstnämnda i vad den avser skolor med annan huvudman än stat ochkommun. 2.Bidrag till driften av gymnasieskolor. Maj:t har under punkten D 15 (s.243264) föreslagit att 1. bemyndiga Kungl. Maj:t att meddela bestämmelser omstatsbidrag till skogsbrukets yrkesutbildning i enlighet med vad som förordatsi propositionen 1973: 1, 2. till Bidrag till driften av gymnasieskolor /74 anvisa ett förslagsanslag av 1 . 1973:702 av m. fl. (c) i vad avser hemställan att för stödundervisningav invandrare i gymnasieskolan skall anvisas . och att riksdagendärmed till Bidrag till driften av gymnasieskolor skall anvisa ettförslagsanslag av 1 , 1973: 1265 av m. fl. (c) varihemställs att uttalar att minskningen av gymnasieskolanskonsumtionstekniska utbildning skall begränsas till vad skolöverstyrelsenföreslagit i sin anslagsframställning för /74, 1973: 1294 av herrar i Lane-Herrestad (c)och i (c) vari hemställs att hos Kungl. 1. att kapaciteten ökas för intagning tillgymnasieskolans tvååriga jordbrukslinje, 2. att yrkesinriktad lantbrukspraktik värderas högreän vid urvalet bland sökande till jordbrukslinjen inomgymnasieskolans tvååriga lantbruksutbildning, 1973: 1297 av i Lane-Herrestad m. (c) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att skolöverstyrelsenfår bemyndigande att föranstalta om planering av en variant för utbildning avvårdpersonal för utvecklingsstörda vuxna på vårdlinjen, 1973: 1310 av i m. fl. (vpk)i vad avser hemställan att till Bidrag till driften avgymnasieskolor för /74 skall anvisa ett med . 1973: 1321 av herrar () och iKil (fp) vari hemställs att beslutar att begära hos Kungl. Maj:t attsamtliga linjer vid den gymnasiala utbildningen för gravt hörselskadadeförlängs med ett läsår. Utskottet För /74 beräknar Kungl.Maj:t medel för ca 100 400 1* 1973. heiårsplatserinom gymnasieskolans grundskoleanknutna del och för ca 29 300 helårsplatserinom den icke grundskoleanknutna delen, sammanlagt ca 129 700 platser för helagymnasieskolan. I jämförelse med innevarande budgetår innebär detta att antaletberäknade årsplatser inom gymnasieskolans icke grundskoleanknutna del ökar med800 som antalet årsplatser för den grundskoleanknutna delen minskarmed motsvarande antal. Riksdagenbeslöt att statsbidrag skall utgå till konsumtionsutbildning vidlandstingskommunal gymnasieskola eller lanthushållsskola i den utsträckning somefterfrågan på utbildning kräver (mot. 1971: 850, UbU 1971: 27, rskr 1971:275). I motionen 1973: 1265 uttrycks farhåga för att utrymmet för ochlandstingskommunal konsumtionsutbildning sedan förslagom en ökning av totalantalet helårsplatser för hela gymnasieskolan med 3 700 ejbiträtts kan komma att minskas på ett orimligt sätt, om inteskolöverstyrelsen gör viss omfördelning av elevplatser mellan olikastudievägar inom ramen för totalantalet helårsplatser för gymnasieskolan. Vid de årliga besluten om intagningsplatsernasfördelning på de olika studievägarna ankommer det på attuppmärksamt följa utveckhngen inom gymnasieskolan och att, om detta befinnsnödvändigt, omfördela-elevplatser mellan olika studievägar inom ramen förtotalantalet platser för gymnasieskolan. Beträffandeden nu aktuella frågan om antalet elevplatser för ochlandstingskommunal konsumtionsutbildning för /74 har utskotteterfarit att , under förutsättning att godkännerKungl. Maj:ts förslag till riktlinjer för dimensioneringen av gymnasieskolan,beslutat fördela drygt 9 000 platser på denna utbildning, vilket innebär en istort oförändrad intagning till utbildningen jämfört med innevarande år.Härtill kommer viss konsumtionsutbildning inom den icke grundskoleanknutnadelen av gymnasieskolan. På goda grunder kan därför utskottet förutsätta attkommunal och landstingskommunal konsumtionsutbildning under nästa budgetårkommer att kunna anordnas i samma utsträckning som . Medhänvisning till att de av motionärerna begärda åtgärderna vidtagits avskolöverstyrelsen föreslår utskottet att motionen 1973: 1265 inte föranledernågon åtgärd. I motionen 1973: 1294 yrkas dels ökad kapacitet förjordbrukslinjen, dels bättre tillgodoräkning av yrkesinriktad lantbrukspraktikför tillträde till nämnda linje. Enligtuppgift från beräknas den grundskoleanknutnajordbruksutbildningen under /74 omfatta sammanlagt 1 232helårsplatser för såväl linje som specialkurser. Det ankommer påskolöverstyrelsen att efter samråd med berörda huvudmän be- UbU1973: 5 7 sluta hur dessa platser skall fördelas på linje ochspecialkurser. Utskottet är med hänsyn härtill och till vad utskottet nyssnämnt beträffande möjlighet att i övrigt omfördelaelevplatser inte berett föreslå att gör något särskilt uttalandebeträffande utbildningskapaciteten för jordbrukslinjen, varför utskottetavstyrker motionen 1973: 1294 i denna del. Beträffande den i samma motion aktualiserade frågan omtillgodoräkning av adekvat praktik för tillträde till jordbrukslinje utgårutskottet från att intagningsmyndigheterna har sin uppmärksamhet riktad pådetta speciella problem. Det är rimligt att behörig sökande till jordbruksutbildning,som kan åberopa adekvat praktik av viss omfattning, efter prövning i detenskilda fallet hänförs till den fria kvoten om han eljest inte kan komma ifråga för antagning till utbildningen. Utskottet är däremot med hänsyn tillkonsekvenserna för andra yrkesområden inte berett biträda motionsyrkandet omändrad värdering av yrkesinriktad lantbrukspraktik, varför utskottet avstyrkermotionen 1973: 1294 i denna del. Enligt propositionen 1973: 1 skallförsöksverksamheten med yrkesinriktade grundkurser för invandrarelever och meden modifierad tim-och kursplan för invandrarelever på tvåårig social Hnje igymnasieskolan fortsätta. I motionerna 1973: 702 och 1973: 1310 föreslås attstatsbidrag skall utgå till stödundervisning för invandrarelever igymnasieskolan enligt samma regler som i . Kostnaderna harberäknats till 3 milj. kr. Yrkandena överensstämmer med ett avskolöverstyrelsen framfört förslag som Kungl. Maj:t ej biträtt. Utskottet erinrar om den pågåendeförsöksverksamheten med yrkesinriktad specialkurs och tvåårig social linjeinom gymnasieskolan för invandrarelever. Med hänsyn till kostnaderna för den imotionerna 1973: 702 och 1973: 1310 föreslagna stödundervisningen har utskottetfunnit sig böra avstyrka yrkandena i motionerna. har i samråd med och hos Kungl. Maj:t den 28 september1970 hemställt om att skulle få bemyndigande att föranstaltaom planeringen av en variant för utbildning av vårdpersonal förutvecklingsstörda vuxna på vårdlinjen. har den 23 mars 1971avgett yttrande i ärendet med bl.a. förslag till bestämmelser för utbildningen.I propositionen 1973: 1 biträder departementschefen inte socialstyrelsensförslag. I motionen 1973: 1297 yrkas att skall få det begärdabemyndigandet. Den föreslagna varianten innebär bl. a. att för berördaelever praktiken i årskurs 2 av vårdlinjen förläggs till inrättningar medpsykiskt utvecklingsstörda vuxna. Därigenom kan praktikplatser utnyttjas, som UbU1973: 5 8 eljestinte skulle ha stått till förfogande för vårdlinjens elever, och utbildningskapacitetenför vårdlinjen i dess helhet utökas. Därtill kommer att vårdpersonalen förutvecklingsstörda vuxna får en adekvat utbildning. Utskottet har inhämtat attberörda myndigheter och kommunförbunden vidhåller sin uppfattning om behovetav ifrågavarande utbildning. Med hänvisning till anförda omständigheterföreslår utskottet att bifaller motionen 1973: 1297. /68 startade en försöksverksamhet medgymnasial utbildning i för gravt hörselskadade. Försöksverksamhetenbedrevs med studievägar som i fråga om gymnasium och fackskola var förlängdamed . Enligt beslut av upphörde försöksverksamheten den 1 juli1971 (prop. 1971: 1 bil. 10, UbU 1971:1, rskr 1971:58). Fr. o. m. läsåret1971/72 har för de gravt hörselskadade eleverna de olika studievägarnaplanerats utifrån försöksverksamhetens erfarenhet om behovet av förlängdutbildning. I det organisationsförslag för verksamheten, som skolöverstyrelsenfogat till sin anslagsframställning för /74, räknar således överstyrelsenmed att de gravt hörselskadade eleverna, efter prövning i varje särskilt fall,skall ges möjlighet till förlängd utbildning. Departementschefen tillstyrkeremellertid inte den föreslagna anordningen utan erinrar om skolstadgans reglerom bl. a. specialundervisning, mindre studiekurs och kvarsittning. Imotionen 1973: 1321 yrkas att samtliga linjer vid den gymnasiala utbildningenför gravt hörselskadade skall förlängas med . Måletför utbildningen av gravt hörselskadade är att förbereda dem för ett liv i enhörande miljö och för en verksamhet i samhället. För att detta mål skall kunnanås krävs en individualiserad undervisning med utnyttjande av bl. a. sådanapedagogiska anordningar som mindre studiekurs och samordnadspecialundervisning. Den i propositionen föreslagna anordningen kvarsittningsynes utskottet inte lämplig i ett sammanhang där det gäller att tillgodose ettlegitimt behov av utökad studietid. EnUgt utskottets mening bör därför eleversom tas in för gymnasial utbildning i för gravt hörselskadade, efterprövning i varje särskilt fall, ges möjlighet till förlängd utbildningmotsvarande högst . Utskottet föreslår att som sin mening gerKungl. Maj:t till känna vad utskottet i anledning av motionen 1973: 1321 uttalatom förlängd utbildning för gravt hörselskadade elever. Kungl.Maj:ts under förevarande anslagsrubrik i övrigt redovisade förslag föranlederinte någon erinran från utskottets sida, varför utskottet tillstyrker desamma. Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet 1. att bemyndigar Kungl. Maj:t attmeddela bestämmelser om statsbidrag till skogsbrukets yrkesutbildning i enlighetmed vad som förordats i propositionen 1973: 1, UbU1973: 5 9 2. att avslår motionen 1973: 1265, 3. att beträffande viss kapacitetsökning avslår motionen 1973:1294 i denna del, 4. att beträffande värdering av viss praktik avslår motionen1973: 1294 i denna del, 5. att beträffande anordnande av stödundervisning förinvandrarelever i gymnasieskolan avslår motionerna 1973: 702 och 1973: 1310 idenna del, 6. att med bifall till propositionen 1973: 1 och med avslag påmotionerna 1973: 702 och 1973: 1310 i denna del till Bidrag till driften avgymnasieskolor för /74 anvisar ett förslagsanslag av , 7. att med bifall till motionen 1973: 1297 beslutar attskolöverstyrelsen skall erhålla begärt bemyndigande beträffan de utbildning avpersonal för vården av psykiskt utvecklingsstörda, 8. att i anledning av motionen 1973: 1321 som sin mening gerKungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört om gymnasial utbildning i Örebroför gravt hörselskadade. 3.Bidrag till viss vårdyrkesutbildning. Maj:t har under punkten D 16 (s.264267) föreslagit att 1. bemyndiga Kungl. Maj:t att besluta om statsbidragetsstorlek vid eventuell avkortning av läsårets längd för grundutbildning av sjuksköterskor, 2. bemyndiga Kungl. Maj:t att besluta om statsbidragtill , 3. bemyndiga Kungl. Maj:t att besluta om statsbidragtill Sociala bar-na- och ungdomsvårdsseminariet, 4. till Bidrag till viss vårdyrkesutbildning /74 anvisa ett förslagsanslag av 35 204 OCK) kr. 1973: 37 av () vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj:t hemställer att vidareutbildningen av sjuksköterskorkapacitets-mässigt ökas i enlighet med motionens intentioner, 1973: 727 av () och ()vari hemställs att beslutar att bemyndiga Kungl. Maj:t att förutomföreslagna 225 terminskurser i vidareutbildningen av sjuksköterskor besluta omupp till 20 kurser därutöver, 1973: 921 av m. fl. (m) vari hemställsatt hos Kungl. Maj:t anhåller att för vidareutbildning avsjuksköterskor inrättas 245 terminskurser enligt förslag, 1973: 1261 av m. (m, c, fp) vari hemställs att beslutar att ur anslaget Bidrag tillviss vårdyrkesutbildning . skall utgivas till Röda korset som stödtill vägsamaritutbildningen. Innevarande budgetår är medel underåttonde huvudtiteln till vårdyrkesutbildning anvisade under skilda anslag. Föratt ge en mer samlad bild av samhällets åtaganden beträffandevårdyrkesutbildning utanför gymnasieskolan har medel för ändamålet för nästabudgetår beräknats under ifrågavarande anslagsrubrik. Är infördes en ny sjuksköterskeutbildning.Utbildningen omfattar 5 terminers grundutbildning eller för dem som harunderskö-terskeutbildnirtg eller skötarutbildning inom psykiatrisk vård 3 terminersgrundutbildning. Efter avslutad utbildning med godkända betyg erhållssjuksköterskelegitimation. För ledande befattning som sjuksköterska på vårdavdelningeller tjänstgöring iriom vissa specialområden krävs vidareutbildning. Dennaomfattar 1 till 2 terminer beroende på specialinriktning. Inträdeskrav tillvidareutbildning är bl. a. att vara sjuksköterska med svensk legitimation ochatt efter legitimation ha tjänstgjort som sjuksköterska . Deförsta vidareutbildningskurserna startade . I propositionen har beräknats medelför oförändrat antal terminskurser för grundutbildning vidsjuksköterskeskolor. Utskottet har inte funnit anledning till erinran häremot. Enligt den överenskommelse som träffats mellan företrädareför sjukvårds- och utbildningshuvudmännen är statsbidraget till grundutbildningav sjuksköterskor bestämt med utgångspunkt i att läsåret skall omfatta 42veckor. har föreslagit att läsåret skall avkortastill . Utskottet föreslår att Kungl. Maj:t erhåller begärtbemyndigande att besluta om statsbidragets storlek vid eventuell avkortning avläsårets längd för grundutbildning av sjuksköterskor.