bet · FW01SkU43 · 1973-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1973 SkU 1973: 43 Skatteutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973: 126 med förslag omsärskilt forskningsavdrag och exportkredit-stöd för industrin jämte motioner. I propositionen 1973: 126 har Kungl. Maj:t() föreslagit att anta vid propositionen fogadeförslag till 1. förordning om särskiltforskningsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt, 2. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370), 3. lag om avdrag vidinkomsttaxeringen avseende kostnad för exportkredit. I propositionen föreslås att ett särskiltforskningsavdrag medges för industriföretagens forsknings- ochutvecklingskostnader 1980. Forskningsavdraget skall enligtförslaget utgå i form av dels ett basavdrag, som utgör av nedlagdatotala forsknings-och utvecklingskostnader, dels ett ökningsavdrag, som utgårmed av den ökning av forsknings- och utvecklingskostnaderna som skett jämförtmed föregående års motsvarande kostnader. Enligtförslaget får Kungl. Maj:t möjlighet att medge avdrag för förlust som beräknasframkomma i bl. a. utländska forskningsbolag. Propositioneninnehåller slutligen förslag om införandet av ett exportkreditstöd för attfrämja exporten av kapitalvaror. Exportkreditstödet får formen av en skattelättnadsom kompensation för den ränteförlust som uppstår för de svenska exportörernagenom att räntan för refinan-siering av exportkrediten är högre änexportkrediträntan. Maj:t föreslås därför under vissa förutsättningarkunna i fråga om exportkreditavtal, som ingåtts före utgången av ,medge svenska företag avdrag vid inkomsttaxeringen med belopp, som motsvararskillnaden mellan refinansieringsräntan och exportkrediträntan så längeskillnaden inte överstiger . Denya bestämmelserna avses skola tillämpas första gången vid taxering. SkU 1973: 43 Förordningom särskilt forskningsavdrng vid taxering till statlig inkomstskatt Härigenomförordnas som följer. 1 § Denna förordning ägertillämpning på skattskyldig, som driver industriell tillverkning och som underåren 19731980 har kostnader för forsknings- och utvecklingsarbete. 2 § Skattskyldig, som avses i 1§, får vid taxering till statlig inkorfist-skatt åtnjuta särskilt avdrag vidinkomstberäkningen för den förvärvskälla i vilken rörelsen ingår for kostnaderavseende tekniskt och naturvetenskapligt forsknings- och utvecklingsarbete,som har eller kan antagas få betydelse för rörelsen genom att leda till nyaeller väsentligt förbättrade produkter, produktionsprocesser ellerproduktionssystem (särskilt forskningsavdrag). Fråganom särskilt forskningsavdrag prövas vid den taxering som sker närmast efter detkalenderår under vilken kostnad, som avses i första stycket, nedlagts. 3 §Det särskilda forskningsavdraget består av ett basavdrag och ett ökningsavdrag. Basavdragetutgör tio och ökningsavdraget tjugo procent av underlaget beräknat enligt 4 §första stycket respektive 4 § andra stycket. Basavdragoch ökningsavdrag får åtnjutas endast om underlaget för respektive avdraguppgår till . Ökningsavdrag får vidare åtnjutas endast ombasavdrag kunnat åtnjutas under närmast före gående år. 4 §Underlaget för basavdraget beräknas till fem tredjedelar av den skattskyldiges kostnader under kalenderåret för lön i pengar eller natura förmåner i form av kost eller bostad, som avser hos den skattskyldige anställd personal, vars arbete utgöres av forsknings- eller utvecklings arbete, som avses i 2 §. Den beräknade kostnaden för anställd får om fatta endast vad som hänför sig till forsloiings- eller utvecklingsarbete och får ej uppgå till högre belopp än det på vilket allmän arbetsgivar avgift enligt förordningen (1968: 419) om allmän arbetsgivaravgift be räknats . Endast kostnad för sådan anställd som till övervägande del utfört forsknings- eller utvecklingsarbete får inräk nas i underlaget. Underläget ökas med vad den skattskyldige under ka lenderåret utgivit i bidrag för forsknings- och utvecklingsarbete och de kostnader han haft för förvärv av forsknings- och utvecklingsresultat och minskas med vad han under kalenderåret erhållit i bidrag för forsknings- och utvecklingsarbete och vad som influtit genom avyttring av sädana resultat. Bidrag och kostnader avseende forsknings- och ut vecklingsarbete i utlandet, som sammanlagt överstiger , får inräknas i underlaget endast om Kungl. Maj:t medger det. SkU 1973: 43 3 Underlaget för ökningsavdraget beräknas tillökningen för kalenderåret av den skattskyldiges underlag för basavdrag enligtförsta stycket i förhållande till motsvarande underlag under närmast föregåendekalenderår. 5 § Särskilt forskningsavdragåtnjutes endast om den skattskyldige yrkar det i allmän självdeklaration ochföreter tillfredsställande utredning för bedömning av frågan om rätt tillavdraget. 6 § I fråga om handels- ellerkommanditbolag beräknas särskilt fprsk-ningsavdrag för bolaget. Denna förordning träder i kraft efter dendag, då förordningen enligt därå meddelad uppgift utkorrmiit från trycket iSvensk författningssamling, och tillämpas första gången vid taxering.Ökningsavdrag får åtnjutas första gången vid taxering. Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) Härigenom förordnas, att 43 § 3 mom.kommunalskattelagen (1928: 370) skall ha nedan angivna lydelse. 3 m o m.i Äger svenskt aktibolag eller förening somavses i 1 § lagen om ekonomiska föreningar (moderföretag) mer än nio tiondelarav aktierna i ett eller flera svenska aktiebolag (dotterbolag), skall koncernbidrag,som något av bolagen lämnar ett annat av bolagen eller föreningen eller somdenna lämnar något av bolagen, anses såsom avdragsgill omkostnad för den somlämnat bidraget och skattepliktig intäkt för den som mottagit detta, även ombidraget icke för bidragsgivaren utgör omkostnad för intäkternas förvärvandeeller bibehållande. Som villkor härför gäller attden huvudsakliga verksamheten för bolag eller förening, som lämnar ellermottager koncernbidrag, avser jordbruksfastighet, annan fastighet eller annanrörelse än försäkringsrörelse som drives av livförsäkringsanstalt, attsåväl givaren som mottagaren av bidraget redovisar detta till samma årstaxering öppet i självdeklaration eller därvid fogad bilaga, att,om bidraget lämnats av moderföretag till dotterbolag eller av dotterbolag tillmoderföretaget, detta ägt mer än nio tiondelar av aktierna i dotterbolagetunder hela beskattningsåret för båda skattskyldiga eller sedan dotterbolagetbörjade driva verksamhet av något slag, att,om bidraget lämnats av dotterbolag till moderföretaget, detta är frikallat frånskattskyldighet för utdelning från dotterbolaget, oavsett den omfattning ivilken moderföretaget utdelat vinstmedel till delägarna, ochatt, om bidraget lämnats av ett dotterbolag till annat dotterbolag hos sammamoderföretag, moderföretaget dels ägt mer än nio tiondelar av aktierna idotterbolagen under hela beskattningsåret för båda dotterbolagen eller sedandessa började driva verksamhet av något slag, dels antingen är skattskyldigteller frikallat från skattskyldighet för »Senaste lydelse 1972: 741. utdelningfrån båda dotterbolagen eller är frikallat från skattskyldighet för utdelningfrån det bidragslämnande dotterbolaget, oavsett den omfattning i vilkenmoderföretaget utdelat vinstmedel till delägarna. Lämnarsvenskt aktiebolag eller förening som avses i 1 § lagen om ekonomiskaföreningar koncernbidrag till aktiebolag som icke enligt första stycket är attanse som dotterbolag till bidragsgivaren, äga bestämmelserna i första stycketlikväl tillämpning på bidraget, om under hela beskattningsåret för bådaskattskyldiga eller sedan det bolag som mottagit bidraget började drivaverksamhet av något slag det senare bolaget kunnat med tillämpning av 174 § 1och 2 mom. lagen om aktiebolag genom fusioner bringas att uppgå i det bolagsom lämnat bidraget eller, om bidraget lämnats av förening, i bolag som enligtförsta stycket är att anse som dotterbolag till föreningen. Därvid skall ansessom om nämnda bestämmelser i lagen om aktiebolag varit tillämpliga även påbankaktiebolag och försäkringsaktiebolag. Koncernbidragsom avses i första eller andra stycket skall anses utgöra omkostnad förbidragsgivaren och intäkt för bidragstagaren i den förvärvskälla som utgörbidragsgivarens eller bidragstagarens huvudsakliga verksamhet, om det icke medhänsyn till bidragets syfte är uppenbart att bidraget bör hänföras till annanförvärvskälla. Avdrag för koncernbidrag enligt första, andra ellertredje stycket må åtnjutas endast av den som visar att förutsättningar försådant avdrag föreligga. Lämnasbidrag från ett företag till ett annat, med vilket givaren är iintressegemenskap, för verk samhet av väsentlig betydelse frånsamhällsekonomisk synpunkt och redovisas bidraget öppet, kan Konungen medgivaatt bidraget skall anses såsom avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktigintäkt för mottagaren även om de i förstatredje styckena angivnaförutsättningarna för avdragsrätt ej föreligga. Vidare kan Konungen förklaraatt, om förlust på aktier eller andelar i aktiebolag eller ekonomisk föreningmed uppgift att driva verksamhet av angivna slag framkommer vid avyttring avaktierna eller andelarna eller vid företagets upplösning, förlusten skallutgöra avdragsgill omkostnad för ägaren av aktierna eller andelarna. Detsammagäller i fråga om långivare beträffande förlust på lån eller dylikt som hanlämnat företaget. Lämnasbidrag från ett företag till ett annat, med vilket givaren är iintressegemenskap, för verksamhet av väsentlig betydelse frånsamhällsekonomisk synpunkt och redovisas bidraget öppet, kan Konungen medgivaatt bidraget skall anses såsom avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktigintäkt för mottagaren även om de i förstatredje styckena angivnaförutsättningarna för avdragsrätt ej föreligga. Vidarekan Konungen förklara att, om förlust på aktier eller andelar i svensktaktiebolag eller svensk ekonomisk förening eller utländskt bolag med uppgiftatt driva verksamhet av det slag som sägs i femte stycket framkommer vidavyttring av aktierna eller andelama eller vid företagets upplösning,förlusten skall utgöra avdragsgill omkostnad för ägaren av aktierna ellerandelama. Detsamma gäller i fråga om långivare beträffande förlust på låneller dylikt som han lämnat företaget. Bestämmelserna i sjätte stycket om förlust ägamotsvarande tillämpning på förlust, som beräknas skola framkomma. Konungenbestämmer därvid hur avdraget i det särskilda fallet skall beräknas. Harskattskyldig åtnjutit avdrag, som avses i detta stycke, skall avdragetfrånräknas avdragsgill förlust, som sedermera uppkommer vid avyttring av aktiernaeller andelarna eller vid upplösning av företaget. Uppkommer vinst genom attaktierna eller andelarna avyttras eller genom att tillskjutet kapital återfås,skall vinsten upptagas som skattepliktig intäkt av rörelse hos den som haftvinsten. Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling, och tillämpas första gången vid taxering. Lagom avdrag vid inkomsttaxeringen avseende kostnad för exportkredit Härigenomförordnas som följer. 1 § Konungen får medge attskattskyldig vid beräkning av nettointäkt av rörelse enligt kommunalskattelagen(1928: 370) och förordningen (1947: 576) om statlig inkomstskatt får göraavdrag avseende kostnad för exportkredit under de förutsättningar som anges i 2§. 2 § Avdrag kan medges, om 1. exporten kan anses ha väsentligbetydelse från samhällsekonomisk och sysselsättningspolitisk synpunkt, samtanledning föreligger till antagande att konkurrent om exporten har tillgångtill utländskt kreditstöd, 2. exporten avser kapitalvara, somsålts för användning i det land vartill försäljning skett, 3. exportkredit lämnas köparen förmer än hälften av den avtalade köpeskillingen, dock , 4. exportkrediten har en löptid avminst två och högst , 5. finansiering av exportkreditensker hos bank eller kapitalmark-nadsinstitut, och den ränta som utgår för dennafinansiering överstiger den ränta som utgår enligt exportkreditavtalet. I fall där flera skattskyldiga deltager iförsäljning, får avdrag medges avseende skattskyldigs del av kostnad förexportkredit, även om denna del understiger , underförutsättning att hela exportkrediten sammanlagt uppgår till nämnda belopp. Föreliggersynnerliga skäl, får avdrag medges, även om kredittiden överstiger . 3 §Avdrag medges med ett belopp, som motsvarar skillnaden under beskattningsåret mellan den ränta som den skattskyldige erlagt för fi nansieringen av exportkrediten och den ränta som han uppburit enligt exportkreditavtalet. Avdraget får dock ej överstiga av den del av exportkrediten som ej är återbetald vid beskattningsårets ingång. ingåtts eller övertagits av den bank ellerkapitalmarknadsinstitut som finansierat exportkrediten, och föreliggerskyldighet för den skattskyldige att gentemot banken eller institutet svaraför den ränteskillnad som avses i första stycket, äger nämnda styckemotsvarande tillämpning. Avdragmedges från och med det beskattningsår då exportkreditavtalet ingåtts till ochmed det år då krediten skolat vara till fullo återbetald. 4 §Ansökan om medgivande till avdrag göres före utgången av den tid inom vilken sökanden skall avlämna allmän självdeklaration för det beskattningsår då exportkreditavtalet ingåtts. Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling, och tillämpas i fråga om exportkreditavtal som ingåttsunder tiden den 1 januari 1973den . 1973:1985 av i m. fl. (s) vari hemställs 1. att hos Kungl. Maj;themställer om förslag till en fond för teknisk utveckling och forskning enligtde riktlinjer som angetts i motionen, 2. att beslutar attforskningsavdrag måtte utgå endast som ökningsavdrag, samt 3. att hos Kungl. Maj;themställer om förslag för att stimulera FoU-arbete i enlighet med vad som iövrigt anförts i motionen; 1973:1986 av rn. (vpk) vari hemställs 1. att avslårregeringens förslag under punkten 1 om särskilt forskningsavdrag vid taxeringtill statlig inkomstskatt, samt 2. att till regeringensom sin mening om statliga insatser på industriforskningens område ger tillkänna vad som anförs i motionen; 1973:1987 av () vari hemställs att anhåller hos Kungl. Maj:t om ettkompletterande förslag till riksdag innefattande ett forskningsstöd,som kan utnyttjas också av de mindre företagen, vilka som regel ej kanredovisa beskattningsbara vinster; 1973:1988 av () vari hemställs att beslutar att 1. stöd skall utgå även tillforskning och utveckling inom jord- och skogsbruket samt att 2. avdrag bör få åtnjutas även ide fall anställd personal inte uteslutande arbetar inom området forskning ochutveckling. Skrivelser i ärendet har inkommit till utskottetfrån . Förslagen i propositionen avser dels att stimuleraforsknings- och utvecklingsarbete inom industrin och dels att i vissa fall ökaföretagens möjligheter att lämna exportkrediter. Avdragför forsknings- och utvecklingskostnader är i allmänhet avdragsgilla vidtaxeringen. Avsikten är nu att industriföretagen under en åttaårsperioddärutöver skall bli berättigade till ett särskilt avdrag vid taxeringen tillstatlig inkomstskatt. Avdraget beräknas vid taxering till avkostnaderna. Fr. o. m. taxering medges ett ökningsavdrag om i denmån kostnaderna stigit jämfört med nästföregående år. Imotionen 1973: 1986 yrkas avslag på propositionen i vad avser forskningsavdrag.Motionärerna anser att statliga insatser på industriforskningens område istället bör inriktas på statliga industrier. Även motionärerna i motionen 1973:1985 är kritiska mot forskningsstöd i denna form. De anser att en av näringslivetfinansierad fond för teknisk utveckling och forskning i stället bör inrättas. Iavvaktan härpå godtar de det i propositionen föreslagna systemet som ettprovisorium under förutsättning att avdrag medges endast i form avökningsavdräg. En positiv inställning till förslaget visar däremot motionärernai motionerna 1973: 1987 och 1973: 1988: I den förstnämnda motionen anförsdock att stöd i form av avdragsrätt vid taxeringen missgynnar mindre företag,vilka som regel inte kan redovisa vinst, och rhotionä-rerna ykar därför ettkompletterande forskningsstöd som kan utnyttjas även av dessa företag. Vidremissbehandlingen av den promemoria, som upprättats inom ochsom ligger till grund för den tekniska utformningen SkU 1973: 43 8 avforskningsavdraget, har liksom i motionerna 1973: 1985 och 1973: 1986 anförtsviss kritik mot att den avsedda stimulansen utformats som ett avdrag vidbeskattningen. har vid åtskilliga tillfällen senast i sittbetänkande SkU 1973: 29 hävdat att i och för sig angelägna ändamål lämpligenbör stödjas genom direkta bidrag i stället för genom lättnader vidbeskattningen. Bakgrunden härtill är bl. a. att samhället genom ettbidragssystem får större inflytande och kontroll över utvecklingen och lättarekan dirigera bidragen till områden där de bäst behövs. Därtill kommer bl. a.att stödåtgärder i form av skattelättnader jämfört med ett bidragssystem fårojämna verkningar och i vissa fall inte alls kan utnyttjas. Ävenom utskottet således har viss förståelse för den kritik som framkommit vidremissbehandlingen och i motionerna, instämmer utskottet i departementschefensuppfattning att det i förevarande fall finns skäl att göra undantag från denredovisade principen. De i propositionen framlagda förslagen innebär ettfullföljande av åtgärder som i prop. 1972: 125 angående vissakonjunkturstimulerande åtgärder m. m. aviserats i syfte att mer långsiktigtstödja den svenska industrins utvecklingsförmåga och förnyelse. Den ipropositionen redovisade bakgrunden till förslaget om forskningsavdrag visarliksom tidigare riksdagsbehandling av frågor om stöd till företagensforsknings- och utvecklingsarbete (NU 1972: 52, 1973: 17 och 1973: 18) att engenerell stimulans till ökade forskningsinsatser är angelägen. Motdenna bakgrund anser utskottet sig i princip böra tillstyrka propositionen idenna del. Utskottet kan således inte biträda det i motionen 1973: 1986framställda avslagsyrkandet. Beträffandeden framtida inriktningen av stödet till industriforskning m. m. bör riksdagenenligt utskottets uppfattning inte i detta sammanhang ta ställning till deyrkanden som framförs i motionen 1973: 1985 om en forskningsfond, i motionen1973: 1986 om inriktning av insatserna på statliga industrier och i motionen1973: 1987 om forskningsstöd till mindre företag som inte lämnar vinst ochavstyrker även dessa motionsyrkanden. Med anledning av vad som anförs i desistnämnda motionerna vill utskottet framhålla, att Kungl. Maj:tgivetvis liksom bör följa utvecklingen på detta område. Utskottetutgår från att verkningarna av den nya stödformen kommer att uppmärksammassärskilt, så att otillfredsställande effekter i möjligaste mån kan undvikas,och att Kungl. Maj:t efter erfarenhet av det nya systemet förelägger riksdagende förslag som förhållandena kan föranleda. I detta sammanhang kan erinras omdet i prop. 1973: 41 framlagda förslaget om inrättandet av statensutvecklingsfond. Denna fond torde komma att bli av betydelse inte minst förmindre och medelstora företag och bli ett komplement till det samhällsstöd pådetta område som f. n. sker via styrelsen för teknisk utveckling (STU) ochSveriges investeringsbank (SIB). SkU 1973: 43 9 Departementschefens förslag att forskningsavdragetbör utgå dels i form av grundavdrag om och dels såsom ökningsbidrag grundar sig bl. a. på uppfattningen att ansträngningarna i många företag f.n. måste inriktas på att behålla ifrågavarande verksamhet på hittillsvarandenivå. Enligt utskottets uppfattning har tillräckliga skäl inte framkommit fören annan bedömning. Utskottet avstyrker därför det i motionen 1973: 1985framställda yrkandet att avdrag skall medges enbart i form av ökningsavdrag. Endastföretag, som driver industriell tillverkning, bör enligt förslaget ipropositionen vara berättigade till forskningsavdrag. I motionen 1973: 1988yrkas att stöd skall kunna utgå även till forskning och utveckling inom jord-och skogsbruket. Detföreslagna stimulansavdraget tar sikte på den del av forsknings-ochutvecklingskostnaderna, som är nödvändig för att svensk industri skallbibehålla sin internationella konkurrensförmåga. På jordbrukets och skogsbruketsområden bedrivs verksamhet av ifrågavarande slag huvudsakligen i industriledetoch omfattas då av avdragsrätten. Därtill kommer en inte obetydlig kollektivforskning på dessa områden, till vilken staten anvisar bidrag, och forskninginom statliga högskolor och institutioner. Mot denna bakgrund hardepartementschefen inte ansett sig kunna biträda framförda krav på enutvidgning av tillämpningsområdet till inkomstkällan jordbruksfastighet.Utskottet instämmer i denna bedömning och avstyrker nämnda yrkande i motionen1973: 1988. Isistnämnda motion yrkas dessutom att avdrag skall få åtnjutas även i de fallanställd personal inte uteslutande arbetar inom området forskning ochutveckling. Propositioneninnebär en uppmjukning av förslag i detta hänseende, så attäven kostnad för anställd som till övervägande del utfört forsknings- ellerutvecklingsarbete får inräknas i underlaget, i den mån kostnaden hänför sigtill arbetsuppgifter av detta slag. Det nu angivna yrkandet i motionen 1973:1988 är således redan tillgodosett. Beträffandeforskningsavdragets närmare utformning har utskottet noterat, attdepartementschefen beaktat vissa kontrollaspekter som framförts vidremissbehandlingen av promemoria. Så får exempelvis bidrag ochkostnader avseende forsknings- och utvecklingsarbete i utlandet över viss nivåinräknas i underlaget för avdraget endast om Kungl. Maj:t medger det. Vidarehar beräkningen av underlaget för avdraget och kontrollen därav förenklatsjämfört med det ursprungliga förslaget genom en anknytning till kalenderår och när det gäller lönekostnader till innehållet i de kontrolluppgifter somskall lämnas . Därigenom torde kraven på kontrollåtgärder hatillgodosetts så långt som möjligt i avvaktan på vunna erfarenheter av detföreslagna stödsystemet. SkU 1973: 43 10 Även exportkreditstödet är konstruerat som ettsärskilt avdrag. Under vissa förutsättningar och efter bedömning av kreditensbetydelse från konkurrenssynpunkt och från samhällsekonomisk ocharbetsmarknads-politisk synpunkt skall Kungl. Maj:t kunna medge att stöd utgåri denna form beträffande exportkreditavtal som ingås 1976 ochsom avser en kredit om minst 2 milj. kr. Avdrag medges i så fall vid taxeringtill såväl statlig som inkomstskatt med belopp som motsvararskillnaden mellan den ränta som den skattskyldige erlagt för finansieringen avexportkrediten och den ränta han uppburit på grund av exportkreditavtalet,dock högst av utestående exportkredit. 2 %-spärren beräknas enligtförfattningsförslaget till av den kredit som utestår vid beskattningsåretsingång, även om någon del amorterats . Har nytt kreditavtal träffatsunder beskattningsåret tillkommer ävdragsrätt för detta avtal med ytterligarehögst av denna kredit. 1972: 125 angående vissa konjunkturstimulerande åtgärderframhölls angelägenheten av att öka svenska företags möjligheter att ispeciella fall lämna krediter för expoftleveranser. Förslaget omexportkreditstöd i form av skattelättnader har tillkommit på grund av attsubventionerade exportkrediter i andra länder rubbat kon-kurrerisförhållandena.Stöd i denna form avses i första hand kunna utgå till affärer medstatshandelsländerna och utvecklingsländerna men skall kunna tillämpas ocksåvid affärer med andra länder, om de kriterier som föreslås i propositionenuppfylls. Utskottet delar uppfattningen att i avvaktan på internationellaöverenskommelser som förhindrar dylika subventioner åtgärder måste vidtas föratt säkerställa de svenska företagens konkurrensförmåga gentemot utlandet. Iskrivelser till utskottet har ochSveriges industriförbund begärt vissa förtydliganden och tillägg i syfte attutvidga exportkreditstödet till andra områden och att få fram ett merkonkurrensneutralt system.