bet · FW01KU26 · 1973-12-31 00:00:00 — Vi föreslår attde fall departementschefen avser regleras genom ett undantagsstadgande i etttredje stycke, som fogas till 1 1 kap. 3 § RF, och att i övrigtgrundlagberedningens text bibehålls. På grund av det anförda hemställer vi att med bifall tillmotionen 1973:1874 såvitt nu är i fråga och med avslag på propositionen 1973:90i motsvarande del antar följande lydelse av 11 kap. 3 § RF: Rättstvist mellan-------- (utskottet)---- -än domstol. Har annan myndighet ärt domstol berövat någon friheteneller ådömt honom straff eller konfiskation för ett brott eller bestämt annansådan särskild rättsverkan av en gärning, skall den beslutet rör kunna få sakenprövad av domstol utan oskäligt dröjsmål. Detsamma gäller om svensk medborgareav annan anledning än brott blivit omhändertagen tvångsvis. Med prövning av domstol likställes i sistnämnda fallprövning av nämnd, om nämndens sammansättning är bestämd i lag och ordförandeni nämnden skall vara eller ha varit orditiarie domare. Vad i andra stycket stadgas skall ej utgöra hinder mot attbötesstraff, konfiskation eller annan sådan särskild rättsverkan av gärning,som förelagts någon av annan myndighet än domstol och frivilligt godtagits avden berörde, genom lag tillägges rättsverkan som domstols laga kraft vunna avgörande. Beträffande befordringsgrunder vid tillsättande av statligtjänst (hemställan punkten F 40) Reservation av herrar (). i Äkersberga (fp), i (m) och (): Utskottet har (s. 72) anslutit sig tillpropositionen i vad avser reglerna i 1 1 kap. 9 § RF om grunderna förtillsättning av statlig tjänst. I stället för de traditionellabefordringsgrunderna förtjänst och skicklighet har genom regeringsförslagetinförts orden "sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet".Grundlagberedningen hade i detta hänseende enhälligt behållit de hävdvunnabefordringsgrunderna i nu gällande regeringsform, varvid dock hänsyn tagitstill de s. k. transportspärrarna. Som skäl till den föreslagna ändringen iförhållande till grundlagberedningens förslag åberopar departementschefenarbetsmarknadspolitiska och lokaliseringspolitiska hänsyn och föreslår attäven andra sakliga grunder kan få vägas in i bedömningen. Vi vill för vår del bestämt avvisa varje uppluckring av dehävdvunna befordringsgrunderna förtjänst och skicklighet. Dearbetsmarknadspolitiska och lokaliseringspolitiska skälen har, somerfarenheten visar, kunnat tillgodoses inom ramen för nu gällande bestämmelser.Risk finns för att genom propositionens förslag andra bedömningsgrunder kommeratt tillåtas påverka utnämningarna. För tjänste- och ämbetsmännen är det ettprimärt intresse att så inte sker men även samhället i övrigt har intresse avatt förtjänst och skicklighet alltfort blir utslagsgivande vid tillsättning avtjänster. På grundav det anförda hemställer vi att med bifall tillmotionen 1973:1874 såvitt nu är i fråga och med avslag på propositionen 1973:90i motsvarande del antar följande lydelse av I I kap. 9 § andra stycket RF: Vid tillsättning av sådan tjänstskall avseende fästas enbart vid förtjänst och skicklighet. Om inskränkning irätten för den som innehar en tjänst att erhålla annan likartad tjänst gällerdock vad som föreskrives särskilt. Beträffande permutationsrätten (hemställan punkten F 41) Reservation av herrar () och i (m): Till skillnad frångrundlagberedningens förslag innehåller regeringsförslaget (11 kap. 12 § RF)ett stadgande om regeringens dispensrätt. Vi delar departementschefensuppfattning att dispensrätten bör grundas på en uttrycklig föreskrift iregeringsformen. Regeringsförslaget upptar emellertid inte - såsomgrundlagberedningens förslag gorde - någon bestämmelse om regeringens s. k.permutationsrätt. Vi kan inte finna att det förhållandet att institutet numeraregleras i lag (permutationslagen 1972:205) skulle göra en grundlagsbestämmelseom institutet överflödig. Tvärtom är det angeläget att i grundlag fastslåförutsättningarna för permutationsrättens tillämpning. Eljest skulle ju dessakunna ändras genom vanlig lag. Det bör tilläggas att permutationsrätten redan nu gerregeringen vidsträckta befogenheter och att det är i hög grad önskvärt med ettskydd i grundlag för medborgarnas dispositionsrätt i de fall det här gäller. Grundlagberedningen,som i denna fråga var enhällig, var dessutom väl medveten om den lagstiftningsom förbereddes. På grund av det anförda hemställer vi att med bifall tillmotionen 1973:1874 såvitt nu är i fråga och med avslag på propositionen 1973:90i motsvarande del antar följande lydelse av 11 kap. 12 § andra stycket RF: Regeringen äger medgiva ändring ivad sotn har föreskrivits i testamente, donationsbrev, stiftelseurkund ellerannan sådan handling, om föreskriften ej längre kan tillämpas eller eljestsynnerliga skäl till ändring föreligger. Beträffande tiden för lagtima början (hemställanpunkten F 11) 28, Reservation av herrar () och ()vilka ansett att tredje stycket i specialmotiveringen om 3 kap, 5 § RF (s. 62 iutskottets betänkande) bort ha följande lydelse: En av svagheterna medpropositionens förslag är att ett regeringsskifte icke kan ske förrän ca 20dagar efter ett val. I en krissituation kan det vara av väsentlig betydelse attett regeringsskifte kan ske praktiskt taget efter valet. Ireservationen nr 17 har redovisats hur en sådan ordning skulle kunna förenasmed parlamentariska grundprinciper för regeringsbildningen. På grund häravanser utskottet det icke erforderligt med en särskild regel om att talmannenskall kunna kalla in nyvald riksdag till tidigare tidpunkt. Med hänsyn till detanförda avstyrker utskottet motionen 1973:1786. Beträffande öppnande (hemställan punkten F 45) Reservation av herrar () och i (m): högtidliga öppnande harför allmänheten blivit ett inslag av stor betydelse. Det gäller inte bara demsom fått tillfälle att direkt bevista högtidsakten utan i än högre grad andrasom via TV med stort intresse följer den värdiga och högtidliga ceremonin. Vi finner det motiverat att högtidliga öppnandeäven och inom ramen för den nya författningen får bestå i ungefärsamma former som . De nuvarande lokalerna. - för den föregåendegudstjänsten vilken för många utgör en synnerligen värdefull och uppskattadinledning till årets riksdagsarbete - och Rikssalen bör kunna få utnyttjas avriksdagen även . Medhänvisning till det anförda hemställer vi att med anledning avmotionen 1973:542 uttalar att högtidliga öppnande även i framtidenmå kunna äga rum utanför . SärskUt yttrande av herrar () och (): öppnande i rikssalen harhittills varit inramat av en högtidlighet och föregåtts av en gudstjänst islottskapellet, där Konungen varit närvarande. I förslaget till ny riksdagsordning namnes ingenting omformerna för öppnande. I 1 kap. 6 § RO heter det: "Lagtima öppnasvid ett särskilt sammanträde med kammaren senast på tredje dag. Statschefen förklarar därvid på talmannens hemställan öppnat ." Enligt vår mening är det önskvärt - och det torde ävenvara vad majoriteten av svenska folket önskar - att så mycket som möjligtbehålles av den festivitas som inramar det högtidliga öppnandet. Våramassmedia, t. ex. radio och TV, ägnar ju också riksdagsöppnandet storuppmärksamhet, vilket även i fortsättningen torde ske. En högtidsgudstjänst i stil med den som försiggår islottskapellet bör också anordnas, antingen i detta eller i annat kyrkorum. Enligt det angivna lagrummet skall det ankomma påtalmannen att efter samråd med vice talmännen fastställa ordningen föröppningssammanträdet, som sålunda enligt vår mening bör ges en så högtidligform som anstår öppnandet av ett . Beträffande debatt vid tidsbegränsning av kammardebatt (hemställan punkten F 47) Reservation av herrar (), (), iMalmö (m), Schött (m) och (): I förslaget till RO 2 kap. 14 § andra stycket harintagits ett förbud mot överläggning i kammaren inför ett ifrågasatt beslut ombegränsning i yttranderätten. Det måste rent principiellt verka stötande attförslag till avgörande i en fråga förelägges kammaren utan rätt till föregåendeöverläggning. Möjlighet bör finnas för inlägg om högst . Det kanförutsättas att en sådan möjlighet sällan kommer att utnyttjas. Med hänvisningtill det anförda hemställer vi att med anledning avmotionen 1973:1860 såvitt nu är i fråga och med avslag på propositionen 1973:90i motsvarande del antar följande lydelse av 2 kap. 14 § RO: kan-------- (utskottet)------ underlåtit det. Begränsning i yttranderätten som sägs i första stycket kanpå förslag av talmannen beslutas också särskilt i samband med överläggningen iviss fråga. Vidtillämpningen---------- (utskottet)--------- denna paragraf. hinderav vad sålunda stadgats skall dock gälla att vid överläggning om beslut somavses i andra stycket varje talare får göra endast ett inlägg om högst tvåminuter. Beträffande taletid för icke förhandsanmäld talare(hemställan punkten F49) Reservation av herrar () och (): 1 riksdagsordningen 2 kap. 14 §föreslår utskottet att debattbegränsande regler skall kunna göra skillnadmellan dem som förhandsanmält sig inför en debatt och dem som inte gjort det. Itilläggsbestämmelse 2.14.1 stadgas att den, som har underlåtit attförhandsanmäla sig, regelmässigt skall begränsa sig , om intetalmannen finner skäl att medge utsträckt tid. Vi har förståelse för syftet med denna regel: attstimulera till anmälan på talarlistan i förväg. Men vi tror att den föreslagnaregeln ofta kommer att innebära att riksdagsmän anmäler sig "för säkerhetsskull" för att inte riskera 6-minutersgränsen. Det kan ju vara svårt att iförväg veta vad andra talare kommer att säga. I många fall kan det också varasvårt att tidigt dagen före en debatt hinna läsa igenom utskottsbetänkanden somjust bordlagts och ta ställning till om man finner ett anförande nödvändigt.Anmälan av talare "för säkerhets skull" kan göra det svårare och intelättare att planera debattiden. Regeln kan då komma att motverka sitt syfte. Vidare kan riksdagsman som inte förhandsanmält sigutsättas för utförlig kritik från annan, förhandsanmäld talares sida och behövamer än för att svara. Det är olämpligt att införa regler som i t. ex.sådana lägen tvingar talmannen att avgöra om icke-förhandsanmäld talare skallfå utsträckt tid. Vi ansluter oss här till motionen 1973:1860, som argumenterarför automatiskt verkande regler och bl. a. därför avvisar förslaget om begränsning av taletiden föricke-förhandsanmälda talare. Tilläggsbestämmelsen2.14.1 bör därför enligt vår mening begränsa sig till en uppmaning till talareatt i förväg anteckna sig samt formerna för detta. Sista meningen, som gällertidsbegränsningen, bör utgå. att med bifall tillmotionen 1973:1860 såvitt nu är i fråga och med avslag på propositionen 1973:90i motsvarande del antar följande lydelse av tilläggsbestämmelsen 2.14.1 andrastycket RO: Talmannen kan vid förstabordläggningen av ett utskottsbetänkande anmoda dem sotn önskar yttra sig närärendet skall avgöras att anmäla sig enligt första stycket och därvid angivaden tid som de beräknar för sina anföranden. Talmannens anmodan antecknas påföredragningslista som upptager betänkandet. Beträffande talmanskonferensens rätt att tillsättautredningar (hemställan punkten F 53) Reservation av herrar () och (): De offentliga utredningarna är ettcentralt inslag i den demokratiska beslutsprocessen i vårt land.Beslutanderätten i fråga om offentliga utredningar bör i första hand åvilaregeringen. Det är emellertid enligt vår mening också värdefullt att riksdagenunder vissa förutsättningar själv kan besluta om utredningar. harriksdagen fattat beslut om och själv tillsatt utredningar bl. a. i fråga omJO-ämbetets framtida utformning och om informationsproblem. För att icke i onödan begränsa möjligheterattsjälv tillsätta utredningar bör därför tilläggsbestämmelsen till RO 3.8.2utformas så att kan besluta att talmanskonferensen på riksdagensuppdrag får tillsätta utredning. Medhänvisning till det anförda hemställer vi att med bifall tillmotionen 1973:1849 och med avslag på propositionen 1973:90 i motsvarande delantar följande lydelse av tilläggsbestämmelsen 3.8.2 första stycket RO: får väckaförslag hos i fråga som gäller riksdagsarbetets bedrivande. Påuppdrag av äger talmanskonferensen dessutom tillsätta utredning.Förslag av sådan utredning kan av talmanskonferensen framläggas för . Beträffande utskottssammanträde under kammarplenum(hemställan punkten F 55) Reservation av herrar (), (), (), i (c), i (m). Fiskesjö (c) och iÄkersberga (fp): Till skillnad från vad som förnärvarande gäller enligt riksdagsstadgan innebär föreliggande förslag till ROatt utskott skall kunna sammanträda med kammaren. Förutsättningar äratt förhandlingen i kammaren avser annat än ärendets avgörande eller val ochatt utskottet i förväg har medgivit sammanträdets hållande genom enhälligtbeslut. Vi kan inte biträda den föreslagna ändringen. Det är enviktig princip att riksdagsledamot kan delta i kammararbetet utan att hindrasav annat riksdagsarbete. Vad saken i praktiken gäller är, om utskott skallkunna sammanträda som interpellationsdebatt eller frågestund pågår ikammaren. Villkoret om enhälligt beslut i förväg ger inte någon garanti för attledamöterna utan hinder av utskottsarbetet närhelst de önskar kan deltaga ieller följa debatterna om frågor och interpellationer, vilka ofta är av stortallmänpolitiskt intresse. Det kan t. ex. vara svårt för en enskildutskottsledamot att stå emot önskemål om att medge ett utskottssammanträde,som sammanfaller med kammarplenum. Man kan även tänka sig att medgivande harlämnats vid ett sammanträde, i vilket en suppleant deltog, men att denordinarie utskottsledamoten är av annan uppfattning. Det kan vidare någon gångvisa sig svårt att förutse vilka spörsmål som skall besvaras vid detifrågavarande kammarsammanträdet. Slutligen kan tidsförskjutningar medföra atten spörsmålsdebatt infaller än den planerade. På grundav det anförda hemställer vi att med anledning avmotionen 1973:1888 och med avslag på propositionen 1973:90 i motsvarande delantar följande lydelse av tilläggsbestämmelse 4.1 1.2 RO: Utskott får ej sammanträda med kammaren. Beträffande offentliga utfrågningar i utskott (hemställanpunkten F 56) Reservation av herrar (), (),i (m) och (): Offentliga utfrågningar iriksdagens utskott skulle kunna berika arbete och den offentligadebatten. Ofta samlar utskott in ny och värdefull information bl. a. genomutfrågningar av experter, statsråd, företrädare för organisationer och andra.Med hjälp av muntligheten och frågeformen kan man då få fram information somannars skulle utebli. Det är beklagligt att sådana utfrågningar, enligtpropositionens förslag endast kan ske inom stängda dörrar. Regeringen ochgrundlagberedningens majoritet har inte lyckats motivera sekretessen.Påståendet att "offentliga utskottssammanträden skulle försvagaallmänhetens intresse för kammardebatten" är ogrundat. Enligt vår meningkommer i stället allmänhetens intresse för riksdag och politik att öka omviktiga utfrågningar i kan ske offentligt. Därmed stiger ocksåintresset för kammardebatten i ärendet. Vad gäller motiveringen i övrigt för rätt till offentligautskottsutfrågningar kan vi hänvisa till motionerna 1973:238, 1973:1841 och 1973:1874. att med bifall tillmotionerna 1973:238, 1973:1841 och 1973:1 874, den sistnämnda såvitt nu är ifråga, och med avslag på propositionen 1973:90 i motsvarande del antar följandelydelse av 4 kap. 12 § RO: Utskott skall - - - (utskottet)----------- är närvarande. Sammanträde för inhämtande av upplysningar eller yttrandensom säges i 10 § skall dock vara offentligt, därest detta begärs av minst entredjedel av ledamöterna i utskottet. Beträffande omröstningsreglerna i (hemställanpunkten F 57) 36. Reservation av herrar () och (): Inom grundlagberedningen övervägdesolika modeller för voteringsordningen inom . Beredningen övervägdedärvid bl. a. att ersätta eliminationsmetoden med den s. k. seriemetoden. Vid votering enligt seriemetoden ställs proposition päsamtliga förslag i tur och ordning. Om det första förslaget erhåller fler ja-än nejröster har detta antagits och samtliga återstående alternativ har därmedfallit. Om förslaget däremot stannar i minoritet, är det definitivt förkastatoch nästa alternativ tas upp till omröstning. Enligt eliminationsmetoden ställsde olika förslagen i den förberedande omgången mot varandra och elimineras itur och ordning tills endast två förslag återstår i slutomgången. Enligt vår mening är det väsentligaste kravet påvoteringsmetoden i att den säkerställer att det fattade beslutetöverensstämmer med riksdagsmajoritetens önskan. a. grundlagberedningensspecialundersökningar angående olika voteringsmetoder visade lämnar eliminationsmetodenstora möjligheter till taktiska manövrer i utskott och kammare vilka kan ledatill att det förslag som bäst motsvarar mening slås ut vid voteringom kontraproposition. Med seriemetoden blir varje omröstning avgörande vilketmedför att en grupp ledamöter aldrig av taktiska skäl kan fälla ettmajoritetsförslag genom att temporärt rösta fram ett förslag som befinner siglägre på den egna preferensskalan. Vid en avvägning mellan olikavoteringsmetoder måste enligt vår mening seriemetodens ovan angivna fördelartillmätas avgörande vikt. Som ett ytterligare skäl för den i motionenföreslagna övergången till denna voteringsmetod kan anföras att därmedbeslutsordningen i den svenska bringas i bättre överensstämmelse medvad som tillämpas i de flesta europeiska parlament och i . 1 vårt förslag till lagtext förutsätts att talmannenbeslutar i vilken ordning yttrandena tas upp till omröstning. Vi förutsätteratt liksom i andra parlament där seriemetoden tillämpas en fast praxis i detta avseende kommer att utvecklas. Medhänvisning till det anförda hemställer vi att med bifall tillmotionen 1973:1867 och med avslag på propositionen 1973:90 i motsvarande delantar följande lydelse av 5 kap. 5 och 6 §§ RO: När ärende avgöres genomomröstning, ställes proposition på yrkande sotn talmannen bestämmer. Antagesyrkandet, är det beslut. Förkastas yrkandet och förehgger endast ettytterhgare yrkande, är detta beslut. Föreligger två eller fleraytterligare yrkanden, ställer talmannen proposition på ett av dessa. Därefterförfares i enlighet med vad som har sagts tidigare i denna paragraf till dessnågot av yrkandena har bhvit beslut. Omröstning göres öppet. Talmannen tillkännagiver huromröstningen utfallit och befäster beslutet med klubbslag. Är rösterna lika delade iotnröstning, ställer talmannen proposition på förslag om återförvisning avärendet till utskottet. Ärendet skall återförvisas om minst hälften av deröstande förenar sig härom. Beslutas ej återförvisning, avgör omyrkandet är antaget eller förkastat. Efter återförvisning upptages ärendet på nytt i sin helhettill avgörande i kammaren. Uppstår därvid åter lika röstetal, skall lottninggenast äga rum. Beträffande kvinnlig tronföljd (hemställan punkten F 61;jfr reservation nr 40) Reservation av herrar () och iMalmö (m): I regeringsförslaget föreslås ingenändring av nuvarande tronföljdsregler. Detta innebär att även i fortsättningenendast manliga efterkommande skall ha arvsrätt till tronen, s. k. agnatisktronföljd. Kvinnliga medlemmar av konungahuset är sålunda uteslutna ochsuccessionen övergår på stamfaderns av den Bernadotteska ätten manligabröstarvingar om sädana finns. Om manliga bröstarvingar till den Bernadotteskadynastins grundare saknas anses konungahuset utslocknat. Samhällsutvecklingen i liksom i flera andra länderhar medfört att kvinnor blivit jämställda med män då det gäller offentligavärv. Kvinnlig tronföljd förekommer i sex av nio monarkier. FörSveriges vidkommande kan vi inte finna någon som helst anledning att uteslutakvinnor när det gäller arvsrätt till tronen. I enlighet med principen om de båda könens lika rätt ävenpå statschefsnivå föreslår vi införandet av full kognatisk tronföljd, varvidtronföljarens ålder - inte kön - är utslagsgivande. Medhänvisning till det anförda hemställer vi att med anledning avpropositionen 1973:90 i motsvarande del och med bifall till motionen 1973:1873antar följande förslag till ändring i SO: Då hans kungl. höghets,kronprins redan ingångna äktenskap med manlig bröstarvingevälsignat är, och ännu kan välsignat varda, skall efterträda hanskungl. höghet i regeringen hans kungl. höghets förstfödde son, och efter honomdenne senares manliga efterkommande, i den ordning de ättens huvudman i rättnedstigande led närmast äro. Denna arvsordning gäller till och med hans kungl. Vid Konungs eller Drottningsdöd övergår tronen till den bortgångnes äldsta barn oavsett kön, vareftersuccessionsrätt följer för dennes först födda barn i enlighet med den linealaarvsföljden, varvid det äldsta barnet och dess avkomma har företräde framförsyskon och dessas avkomma. Om Konung eller Drottning saknar arvsberättigade efterkommandeövergår tronen sålunda till äldsta syskon och dess avkomma efter samma princip. Denna arvsordning gäller från hans kungl. höghet KronprinsCarl tronbestigning. (Denna paragraf utgårj Dör Konung i , utan attlämna bröstarvingar, men hans efterlämnade Drottning sig i välsignat tillståndbefinner, fullgöre en riksföreståndare statschefens uppgifter tills vidare, påsätt och med villkor 5 kap. 4 § av regeringsformen föreskriver. Såsom i regeringsformensövergångsbestämmelser punkten 9 stycket 6 stadgas skall Konung alltid vara avden rena evangeliska läran sådan som den, uti den oförändrade Augsburgiskabekännelsen samt mötes beslut av antagen och förklarad är,alltså skola prinsar och prinsessor av det kungliga huset uppfödas i samma läraoch inotn riket. Den av kungl. familjen, som ej sig till samma lära bekänner,vare från all successionsrätt utesluten. eller prinsessa av detkungl. huset tnå ej gifta sig med mindre Konungen, sedan regeringens tankarinhämtats, därtill lämnat sitt samtycke. Sker det ändock have han eller honförverkat rätt till riket för sig, barn och efterkommande. eller prinsessa avkungl. svenska huset må ej utan Konungens och samtycke bliva regerandeStatsöverhuvud över utländsk stat, vare sig genom val, arv eller gifte. Skerannorlunda, vare han eller hon och hans eller hennes efterkommande ejberättigade att få succedera till svenska tronen. 38.Reservation av herrar () och (): Det nya grundlagsförslaget innebär i flera avseenden en förstärkt ställning för talmannen. Detta gäller framför allt, som påvisatsi reservationen nr 17,1 fråga om utseende av statsminister. Det är mot denbakgrunden inte rimligt att förlänga talmannens mandatperiod jämfört med vadsom nu gäller. Då icke heller i övrigt några bärande argument framförts fördenna ändring, bör mandatperioden för talman och vice talman liksom nu vara ettår. Medhänvisning till det ovan anförda hemställer vi att med avslag påpropositionen 1973:90 1 motsvarande del dels antar följande lydelse av 4 kap. 2 § RF: utser inotn sig för varjeriksmöte en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. dels antar följande lydelse av 8 kap. I § första stycketRO: Val av talman samt av förste, andreoch tredje vice talman förrättas vid första sammanträdet med kammaren underriksmötet. Talmännen väljes var för sig i nu nämnd ordning. Beträffande utredning rörande övergång till vårval(hemställan punkten 13) Reservation av herrar i Luttra (c), (), (), (), i (m). Fiskesjö (c) och (): I 1 kap. 1 § RO stadgas attordinarie val till skall hållas . Många fördelar skulleenligt vår mening vinnas om de allmänna valen i stället ägde rum på våren.Valrörelsen skulle kunna föras i omedelbar anslutning till ett intensivt skedei riksdagsarbetet. Väljarnas och partiarbetarnas intresse för de politiskafrågorna är då stort och det är lättare att aktualisera frågornas innebörd förväharna än efter flera månaders stiltje som . Det skulle därmed sannolikt blimöjligt att förkorta valrörelsen utan att minska dess effektivitet. Vi delar utskottets uppfattning att vårvalsfrågan står inära samband med tiden för budgetårets förläggning och budgetarbete.Det är sannolikt svårt att förlägga valen och behålla det nuvarandebudgetåret.