bet · FW01FöU26 · 1973-12-31 00:00:00 — Det har gettanledning till yrkanden i motionerna 1973:2037 och 1973:2079, som går ut på attrUcsdagen det oaktat skaU fatta beslut om byggandet av ett flygfält iArvidsjaur. Båda motionerna hänvisar i detta sammanhang tiUfredsorganisationsutredningens uttalanden på denna punkt. har vid sina övervägandenutgått från att ett flygfält måste byggas i för att det skaU blimöjligt att ordna hemtransporter av värnpUktiga med flyg vid helgpermissioneroch för att tiUgodose de rent regionalpolitiska behoven av smidiga transporter.Frågan är emellertid långtifrån utredd. a. återstår att utreda flygplatsensläge liksom vissa flygoperativa och andra därmed sammanhängande problem. Enbetydelsefull fråga är också hur kostnaderna skaU fördelas meUan olikaintressenter. Mot denna bakgrund är utskottet inte heller för sin delberett att ta ställning i flygfältsfrägan och kan därför inte tillstyrkamotionerna 1973:2037 såvitt nu är i fråga och 1973:2079. Utskottet förutsätteremeUertid att utredningen om ett flygfält i fortsätter. Härvid böräven turistnäringens och närUggande kommuners behov övervägas. Ett fredsförband i får vissa konsekvenser förrennäringen. Frågan tas upp i motionerna 1973:2037 och 1973:2078 som var försig i denna del utmynnar i förslag om en särskild utredning, i vilken ävenrepresentanter för samerna skall ingå. Motionärerna anser att redani samband med beslutet om fredsförbandet bör uttala sig för att samernasrättigheter tas tiU vara. Som framgår av propositionen har departementschefen föravsikt att föreslå Kungl. Maj:t att en särskild samarbetsdelegation tiUsättsför att samordna mUitära och civUa intressen i . Han uttalar ocksåatt vissa synpunkter som har framförts av börnärmare övervägas i samband med att mark för övningsfältet i Arvidsjauranskaffas. Det får härigenom enligt utskottets mening anses väl sörjt för attersättningsfrågor som uppkommer i samband med förbandsetableringen skaU få entUlfredsställande lösning. Motionerna 1973:2037 och 1973:2078 bör därför,såvitt nu är i fråga, inte föranleda någon åtgärd. Utskottet skall till slut någotberöra de ekonomiska konsekvenserna av en förbandslokalisering i . Man har, som förut nämnts, inomförsvarsdepartementet genomfört en samhällsekonomisk analys avArvidsjaurprojektet. Den har syftat till att kartlägga den totala samhälleUgaresursuppoffringen av att fredsförbandet sätts upp. En direkt jämförelse medandra tänkbara konkreta lokaliseringsobjekt har legat utanför ramen för dettaarbete. Däremot har antaganden gjorts om konsekvenserna avsysselsättningspolitiska åtgärder som har bedömts bli nödvändiga omförbandsetableringen inte blir av. EnUgt kalkylen skulle förbandets uppsättning och driftmedföra en sammanvägd statsfinansieU merkostnad över hela livslängden (nuvärde)på ca 1 50 mUj. eUer uttryckt som annuitet över en 40-ärig livslängd ca 13mUj. TiU detta beräknas komma en kommunfinansiell merkostnad förföljdinvesteringar pä ca 30 milj. kr. eUer uttryckt som annuitet ca 2 milj. kr.I kalkylen ingår inte kostnader för flygfält. Den totala samhäUsekonomiska resursuppoffringen inkl.kommunala följdinvesteringar för att sätta upp och driva förbandet beräknasenligt kalkylen uppgå till mellan 40 och 75 milj. kr. eUer uttryckt somannuitet ca 36 mUj. En genomförd sysselsättningskalkyl visar attca 250 personer sysselsätts i investeringsfasen och mellan 450 och500 sysselsätts direkt och indirekt . Investeringskostnaden för att sätta upp förbandet iArvidsjaur beräknas till 150 milj. kr. Av detta belopp bör enUgtdepartementschefen 100 milj. kr. anvisas utanför utgiftsramen för det mUitäraförsvaret. Finansieringen i övrigt föreslås ske dels genom medel som kan kommaatt flyta in vid försäljning av S 1 :s och AKS:s mark och byggnader i ,dels med anlitande,av anslagsmedel inom utgiftsramen som frigörs genom att deinvesteringar vid I 1 och P 10, som hade varit nödvändiga om P 1 :svärnpliktskontingent skulle ha fördelats på dessa förband, inte behövergenomföras. I motionen 1973:2078 yrkas att investeringskostnaden intetUl någon del skall belasta den militära utgiftsramen. Detta är enförutsättning för att motionärerna bl. a. med hänsyn till avsaknaden av andraalternativ trots vissa betänkligheter är beredda att godta att ett förbandupprättas i . Utskottet anser liksom departementschefen att merkostnadenför förbandsetableringen i bör gå utanför ramen. Utskottet godtar förslaget till finansieringssätt förförbandsetableringen i . De medel för sysselsättningsfrämjandeåtgärder som brukar ställas tUl försvarets förfogande från elfte huvudtitelnökas utan återbetalningsskyldighet för försvaret med sammanlagt 100 milj. kr.under den tid om 4-5 är som byggnationen beräknas pågå. Om en försäljning av SI :s mark och byggnader i inte kommer till stånd bör Kungl. Maj:tunderställa rUcsdagen förslag om hur den del av finansieringen avfredsförbandet i bör täckas som eljest skulle ha bestridits avförsäljningsmedel. Sådan medelsanvisning bör inte belasta utgiftsramen för detmilitära försvaret. Något särskilt beslut av enligt motionen1973:2078 punkten 2 behövs inte. Utskottet har i det föregåendebehandlat i propositionen 1973:135 framlagda förslag jämte motioner i ämnet,avseende dels ändringar av fredsorganisationen för vissa arméförband, delsförläggning av ett nytt förband tiU övre inland. Med hänvisning tillvad utskottet därvid anfört hemställer utskottet A. beträffandeorganisationsutvecklingen in om krigsmakten 1. att riksdagenavslår motionen 1973:417, 2. att avslår motionen1973:1120, B. beträffande föreslagna ändringar av förbands organisationen såvitt avser signalregemen te (S 1), livgarde (P 1) och (P 10) 1. att riksdagenmed avslag på propositionen 1973:135 och motionerna 1973:2074, 1973:2078 och1973:2080 i denna del beslutar att inte nu ta ställning till propositionensförslag beträffande S I och Fo 47/48, 2. att riksdagenmed bifaU tUl propositionen 1973:135 och med avslag på motionerna 1973:2074,1973:2078 och 1973:2080 i denna del godkänner propositionens förslagbeträffande P 1, 3. att riksdagenmed bifaU tUl propositionen 1973:135 och med avslag på motionen 1973:2074 idenna del godkänner propositionens förslag beträffande P 10, 4. att riksdagenavslår motionen 1973:2014, C. beträffande den föreslagnaomflyttningen av vissa skolor, nämligen arméns kompaniofficerssko la (AKS), luftvämsskjutskolan (LvSS) och pansartruppernas kadett- och aspirantskola (PKAS) 1. attriksdagen avslår motionen 1973 :2038, 2. att ienlighet med Kungl. Maj:ts förslag och med bifall till motionen 1973:2074 idenna del beslutar om flyttning av AKS och LvSS på föreslaget sätt, 3. att riksdagenmed ändring av Kungl. Maj:ts förslag och med bifall tiU motionen 1973:2075beslutar att PKAS flyttas tUl , D. beträffandelokaliseringspolitiska insat ser och etablering av ett förbandi jaur 1. att riksdagenmed bifall till propositionen 1973:135 och med avslag på motionen 1973:2074 idenna del beslutar att ett nytt förband etableras i , 2. att rUcsdagenmed anledning av motionerna 1973:2078 och 1973:2080 i denna del som sin meningger Kungl. till känna vad utskottet har anfört om det nya förbandetsinriktning m. m., E. att beträffande frågan om anläggande av ett flygfält i avslår motionerna 1973: 2037 och 1973:2079, den förramotionen såvitt nu är i fråga, F. att beträffandekonsekvenserna för rennäringen avslår motionerna 1973:2037 och 1973:2078 i denna del, G. att beträffandekostnaderna för en för bandsetablering i avslår motionen 1973:2078 i denna del. På försvarsutskottets vägnar PER Närvarande: herrar i Gäddvik (m), (c), i (s), i (s),i (c). Häll (s), Öhvall (fp), (), iLund (s), Virgin (m), i (s), i (fp).Högström (s), Äkerfeldt (c) och (). 1. beträffande organisationsutvecklingen inom krigsmakten av herrar i Gäddvik och Virgin (m) som anser dels att den del av utskottets yttrandesom pä s. 10 börjar med "Utskottet kan" och på s. 11 slutar med"motionen 1973:417" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening finns det anledning övervägaformerna för arbetet på en omorganisation av krigsmaktens fredsorganisation.Erfarenheterna från tidigare förändringar i fredsorganisationen har intealltid varit positiva. Tvärtom har förändringarna i vissa fall kännetecknats avkortsynthet och ryckighet, vilket åsamkat samhället dryga kostnader ochotrivsel bland personalen med minskad effektivitet i det dagliga arbetet somföljd. Strävan bör nu vara att komma fram tUl ett genomarbetat, långsiktigt ochsamlat förslag dä det gäUer försvarets framtida fredsorganisation och undvUcalösningar på kort sikt. Bevarandeprmcipen, som är sä aktuell bl. a. inommiljödebatten, torde även dä det gäller försvarets framtida fredsorganisationvar en linje att arbeta efter. Därigenom kan man undvUca förhastade beslut mednegativa verkningar . Det är angeläget att man i stället kommer framtill en grundlig och saklig utredning som på lång sUct ger de fördelar someftersträvas. Utvecklingen av försvaretsfredsorganisation har väsentlig betydelse för flera sektorer av samhälletliksom för individen. Utskottet delar den uppfattning som kommit till uttryck imotionen 1973:1120 att företrädare för de demokratiska partierna bör hamöjlighet att delta redan under utredningsskedet i handläggningen av dettaviktiga frågekomplex. bör som sin mening ge Kungl. Majl; tUl känna vadutskottet har anfört med anledning av motionerna 1973:417 och 1973:1120. dels att utskottets hemstäUan underA (s. 29) bort ersättas med en hemstäUan av följande lydelse: A. att beträffandeorganisationsutveckUngen inom krigsmakten med anledning av motionerna 1973:417och 1973:1120 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet haranfört, 2. beträffande föreslagna ändringar av förbandsorganisationenav herrar i Gäddvik (m), Öhvall (fp), Virgin (m), iVarberg (fp) och Äkerfeldt (c) som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar med "Departementschefens bedömning" ochslutar med "är fråga" bort utgå, dels att den del av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar med "Som framgår" och slutar med"till infanteriregemente" bort ha följande lydelse: I det läge, som uppkommit genom påpekanden, ärdet enligt utskottets mening knappast möjligt att nu ta ställning tUl förslagetatt flytta S I från till . Innan störningsfrågan är fulltklarlagd vUl utskottet för sin del inte uttala sig för en omlokalisering av S 1och Fo 47/48 tUl . Frågan härom bör anstå i avvaktan på resultatet avteleverkets fullständiga undersökning. Frågan om S 1 :s lokalisering berör i hög grad ,främst från regionalpolitisk synpunkt. Om fortsatta undersökningarleder till att S I ej kan flytta dit, uppkommer en svär situation för Enköping.Bl. a. med hänsyn härtUl bör frågan om P I :s framtid nu lämnas öppen. bör alltså inte nu fatta beslut om att flytta S1 med tUlhörande skolor och staben för försvarsområden (Fo47/48) tUl . Då S 1 :s lokalisering berör såväl P I som -åtminstoneindirekt P 10 bör inte heller nu fatta beslut om dessa förbandsframtid. dels att utskottets hemställanunder B. (s. 29) bort ersättas med en hemställan av följande lydelse: 1. att rUtsdagenmed bifall tUl motionen 1973 :2074 såvitt nu är i fråga och med avslag päpropositionen 1973:135 samt med hänvisning tUl motionerna 1973:2078 och1973:2080 i denna del beslutar att inte nu ta ställning tUl propositionensförslag beträffande S 1 och Fo 47/48 samt P 1 och P 10, 2. att riksdagenavslår motionen 1973:2014, 3. beträffande den föreslagna etableringen av ett förbandi av herrar i Gäddvik och Virgin (m) som anser dels att utskottets yttrande fr, o.m. det stycke på s. 25 som börjar med "Utskottet, som" bort haföljande lydelse: Såväl överbefälhavaren som chefen för armén har bestämtavstyrkt uppsättandet av ett förband i . Det är uppenbart, säger de,att en sådan nyuppsättning helt strider mot de krav som statsmakterna i andrasammanhang ställt på genomgripande rationaliseringar inom försvaret i syfte atthålla driftkostnaderna nere. Det ger sämre utbUd-ningseffekt och ökar devärnplUctssociala problemen. En följd av att förslaget bryts ut ur ett större sammanhangär att propositionen inte kan redovisa vUket slag av förband som avsesuppsättas i . Detta måste betecknas som helt otillfredsställande dådet därmed inte heller är möjligt att fullt klarlägga de fredsorganisatoriskakonsekvenserna pä andra häU. påpekarsålunda, att följdverkningarna för fredsorganisationen av det nya förbandet kanbedömas först sedan en långsUctig planering för fredsorganisationenföreligger. I detta sammanhang bör också framhållas att investerings- ochdriftkostnaderna för förbandet är beroende av förbandstyp, varför deekonomiska beräkningar som redovisas för etablering av förbandet är osäkra. I fråga om värnpliktssociala förhållanden gäller att redani nuläget av de värnpliktiga vid krigsmaktens Norrlandsförband, dvs.ungefär 4 000, har sina hemorter i andra delar av landet. Detta medförallvarliga sociala problem, vilket bl. a. belyses av det förhållandevis storaantalet anstånd, omplaceringar, ändrad tUldelning etc. som förekommer för devärnpliktiga från som tas ut till Norrlandsförband. Problemetaccentueras genom tendenser tUl tidig familjebildning. En följd av förslagetenligt propositionen skuUe vara att ytterligare 650 värnpliktiga främst frånUppland och skulle få sin grundutbUdning förlagd tiU Norrland.Detta skulle innebära en betydande minskning av möjligheterna för i dessaområden bosatta värnpliktiga att fä sin tjänstgöring förlagd nära hemorten.Eftersom antalet värnpliktiga efter hand tenderar att öka i , är deni propositionen föreslagna minskningen av utbildningskapaciteten i dennalandsdel särskilt olämplig. Vid utformningen av fredsorganisationen måste strävan varaatt i största möjliga utsträckning anordna grundutbUdningen av de värnpliktiganära hemorten. Den värnpliktiges inställning till mUitärtjänstgöringen är iväsentlig grad beroende av vUka möjligheter han har att upprätthålla kontaktmed hemorten. Uttag av värnpliktiga till tjänstgöring långt hemifrån börbegränsas tUl vad som kan krävas av utbildningsorganisatoriska,krigsorganisatoriska och operativa skäl. Att utöka det tvång som, värnplikten isig innebär till ett tvång att därutöver fylla lokaliseringspolitiskauppgifter skadar försvarsviljan och är från principiella utgångspunkterknappast ens godtagbart. Det skuUe dessutom motverka lokaliserings- politikens syfte genom att ge stora grupper ur denuppväxande ungdomen en avog instäUning tUl denna politik. Ett starkt skäl mot inrättande av Arvidsjaurförbandet äratt ställning då måste tas i fråga om förändringar för en rad andra förband somföregriper de beslut som borde fattas först då utredningsarbetet har avslutatsrörande arméns fredsorganisation i dess helhet. Detta gäller främst P I iEnköping samt S 1 och staben för försvarsområden (Fo 47/48),båda i . Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att förslaget omupprättande av ett fredsförband i är ofullständigt och Ula underbyggt.Konsekvenserna är i väsentliga hänseenden inte klarlagda och de är - i de fallde kan överblickas - i huvudsak ogynnsamma. I propositionen redovisas intenågra studier om vad som i fråga om civU verksamhet skulle kunna åstadkommastill samma kostnad som den nu föreslagna. Inte heller har vidtagnakostnadsberäkningar gett någon klar uppfattning om kostnaden för försvaret iform av sämre effekt genom lokaliseringsåtgärden. ligger vid järnväg och har eller får snart godalandsvägsförbindelser åt oUka håll. Ortens serviceutbud kan, i förhållande tUlläge och invånarantal, anses vara omfattande och varierande. Förutsättningarnaför industriell verksamhet bör därför vara relativt goda. Det skulle vara ettunderkännande av den nuvarande lokaliseringspolitiken att utan ordentligutredning förneka möjligheterna att det med en statlig kapitalinsats av denstorlek det här är fråga om går att skapa minst lika många arbetstUlfällen förbygdens folk i industriell verksamhet. En civU lösning skulle undanröja de risker som på sUctmasta anses föreligga att tillkomsten av ett fredsförband i förreller senare leder till att ur regionalpolitisk synvinkel lika känsliga områdeni andra delar av övre får minskad mUitär verksamhet. Skulle fortsattautredningar visa, att mUitär verksamhet kan förväntas ge bästa totaleffekt tilllägsta samhällsekonomiska kostnad, bör förutsättningarna utredas för att istället för ett gmndutbildningsförband lokalisera centraliseradrepetitionsutbildning till . En sådan lösning skulle avlastatruppförbanden som f. n. har en mycket hög belastning, främst vid de tider dågrund- och repetitionsutbildning pågår . Utbildningen skulle ske iomgångar, fördelade , och avses för krigsförband med uppgifter i övreNorrland men som genomgår repetitionsutbildning i andra delar av landet.Alternativet skulle sålunda inte innebära att nuvarande repetitionsutbildningminskar på andra platser i övre , t. ex. i Bodenområdet eUer inomKiruna och försvarsområden. Behovet av militär personal för en dylUcrepetitionsutbildningscentral beräknas bli lägre än i förband enligtpropositionen, medan däremot behovet av civUa torde bli större. beräknas ta i anspråk mera tjänster av detcivila samhället än det föreslagna fredsförbandet. De värnpliktssocialakonsekvenserna skulle bli betydligt mindre, eftersom utbildningen för varjeomgång omfattar endast tvä tUl . Förutsättningar skapas vidare föratt bibehålla nuvarande utbUdningskapacitet i östra . Kostnaderna för utbyggnad av enheten beräknas blisammanlagt något lägre än för ett fredsförband genom att planerad utbyggnad avrepetitionsutbUdningsläger i andra delar av landet i så fall kan begränsas. Vad utskottet har anfört med anledning av motionerna1973:2074, 1973:2078 och 1973:2080 såvitt nu är i fråga bör som sinmening ge Kungl. Maj:t till känna. Då utskottet inte anser att ett fredsförband av föreslagentyp skall sättas upp i har utskottet inte anledning tillstyrkamotionerna 1973:2037, 1973:2078 och 1973:2079 såvitt gäller anläggande av ettflygfält i , konsekvenserna för rennäringen och kostnaderna förförbandsetableringen. dels att utskottets hemställanunder D (s. 2930) bort ersättas med en hemställan av följande lydelse: D. att med bifall tUlmotionen 1973:2074 såvitt nu är i fråga och med avslag pä propositionen1973:135 samt motionerna 1973:2078 och 1973:2080 i denna del som sin mening gerKungl. Maj.-t till känna vad utskottet har anfört. Bilaga 1 CHEFEN FÖR Statsrådet och Chefen för Lokalisering av Kungl. signahegemente, S 1, tUlEnköping Det har kommittill kännedom att S 1 avses flyttas från tiU . Denverksamhet S 1 kan komma att bedriva med radiotrafik inom ett flertalfrekvensområden samt verkstadsrörelse inom radioområdet bedömes utgöra ettallvarUgt konflikthot för radiostation i SSÖ Enköping.Denna station är mottagarstation för internationella radiotrafik m.fl. åtaganden, den är dessutom kontroUstation med bl. a. intematio-nellaåtaganden. Stationen arbetar i dessa verksamhetsområden med känsligmottagnings- och pejlutmstning inom ett flertal frekvensområden (16 kHz1 GHz).Vid en redovisning av viss utrymmes- eller skydds-omrädeskrävande vetenskapligoch teknisk verksamhet utanför tätort till 1970 angavsskyddskraven för bl. a. denna station vad beträffar avståndet till radiosändaretill 10 å beroende på sändeffekt och frekvensområden. Uppgiften är hämtadur en intemationell rekommendation betr. skyddskrav för dylika stationer. Medhänsyn till detta och tidigare erfarenheter kan förutsägas att enlokalisering av S 1 tiU kommer att medföra inskränkningar iteleverkets verksamhet och risk för störningar. Betr. S 1 måste en inskränkning i övningsområdet och idess övningstider sannolikt föreskrivas. Att vid en flyttning av radiofinna ett nytt likvärdigt område, som uppfyUer alla skyddskrav betr.befolkningstäthet, vägar, industrier, kraftledningar, åskförekomst, terrängförhållandenetc, är mycket svårt. Flyttningen är dessutom förenad med betydande kostnader. hemställer att konsekvenserna för televerketsradiostation i av en lokalisering av S 1 till utredes innandefinitiv ställning tages till förslaget med hänsyn tiU de nämnda sannolikatelekonflikterna. är berett medverka tiU en snabb utredning iärendet. Bilaga 2 CHEFEN FÖR Lokalisering av Kungl. , S 1, tillEnköping byggdes år1937 i , söder om . Den inrymmer mottagarstationför fasta radiotrafik med utlandet och långdistanstrafik med svenskaoch utländska flygplan samt diverse andra mottagningstjänster. Dessutominrymmer den en radiokontrollstation för övervakning av in- och utländskaradiosändare. Denna kontrollstation har upprättats i enUghet med Sverigesåtaganden såsom medlem i den internationella teleunionen, och verksamhetenbedrivs enligt de föreskrifter som teleunionen utfärdat. Stationen arbetar medkänslig mottagnings-, registrerings- och pejlutmstning inom helafrekvensområdet 13 kHz-1 GHz, och förutsättningarna för dess funktion ärfrihet från radiostörningar av oUka slag. Teleunionen har därför utfärdatrekommendationer, baserade på mätningar och gjorda erfarenheter frän olikaländer, beträffande en mottagarstations placering i förhåUande tillindustriområden, kraftledningar, motorvägar, flygfält och radiosändare. Störreradiosändare bör inte förekomma närmare än . Avståndskravet är beroendeav sändarnas effekter, frekvenser och antal. Dessutom ställs krav på terrängensoch markens beskaffenhet. kom det till kännedom, attS 1 avses flyttas från till . framhöll, i skrivelse1973-11 19 tiU , med kopia tUl försvarsutskottet,riskerna för störningar på radiostation vid . I samrådmellan och överbefälhavaren beslöts att störningsmätningar skulleutföras vid radiostationen, varvid mUitära sändare skulle ställas tillförfogande. Avsikten med mätningarna var att undersöka om S 1 ;s radiotrafikmenligt, skulle störa verksamheten vid radiostation. Tekniska undersökningar har utförtsav i samarbete med personal från signaltrupperna 1973-1123 28 på följande sätt: Den sändarutrustning som användsoch den som kommer att användas vid S 1 placerades dels på P I :skasernområde och dels norr därom. Pä radiostation utfördesfältstyrkemätningar, lyssningsundersökningar med normal mottagamtrustning ochobservationer med spektrumanalysator. Fältstyrkemätningarna visar att markvägen från deutplacerade sändarna var av storleksordningen 1 mV/m på grundfrekvenser. Somjämförelse kan nämnas att mottagning ofta sker av signaler i storleksordningen1 tiV/m, dvs. De höga signalnivåerna förorsakadebiandfrekvenser, som gav besvärande störningar och ofta omöjliggjorde normalmottagning. Sändarplacering vid P norr därom gav Ukartaderesultat. Mätningarna har visat attanvändning av större sändare inom nuvarande P 1 :s område i kommeratt medföra svåra störningar. Även smärre sändare torde kunna störa om deanvändes närmare mottagarstationen än . bedömer lokaUsering av större sändare tiUEnköping eller annan plats på samma eller kortare avstånd fränmottagarstationen som olämplig. Även för smärre sändare måste restriktioner förderas användning i mottagarstationens närhet uppställas. Omfattningen ocharten av ovannämnda restriktioner har ännu ej kunnat fastläggas, varförytterligare prov och mätningar erfordras. är berett att i samarbete med krigsmaktenutföra ytterUgare undersökningar. Kan ej krav tillgodoses måstemottagarstationen flyttas tiU annan ort, vilket uppskattas kosta 1020 Mkr.HärtUl kommer svårigheterna att finna en likvärdig placering med hänsyn till detekniska krav som måste uppfyllas. Likalydandeskrivelse har tUlstäUts överbefälhavaren.