bet · FW01SfU4 · 1973-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1973 SfU 1973:4 betänkande i anledning av motioner om allmän egenpension m. m. I detta betänkande behandlas motionen 1973:280 av iAgnas (m) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begär en utredning omhemarbetets värdering syftande till bättre social trygghet för bl. a. den storagrupp av kvinnor på landsbygden, t. ex. jordbrukar- och lantbrukarhustrur, somställs utan möjlighet till förvärvsarbete utanför hemmet; motionen 1973:1146 av fru andrevice talmannen m. fl. (fp) vari hemställs att hos Kungl.Maj:t begär en utredning och förslag om allmän egenpension enligt de riktlinjersom skisseras i motionen; motionen 1973:1152 (jfr 1973:1539)av i m. fl. (c) vari hemställs att hos Kungl. Maj.tbegär förslag om ändrade bestämmelser innebärande att efterlevandeskyddet görsneutralt i förhållande till kön. De författningshänvisningar somgörs i det följande avser samtliga lagen om allmän försäkring (AFL). Rätt till folkpension tillkommervarje svensk medborgare som är bosatt i eller som varit mantalsskrivenhär då han fyllde och för (5kap. 1 §). Ålderspension utgår i regel . Dess årsbelopp utgör90 % av basbeloppet för ogift och i regel av basbeloppet för giftpensionsberättigad. Förtidspension utgår till den vars arbetsförmåga på grundav sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiskaprestationsförmågan är varaktigt nedsatt med minst hälften. nedsättning avarbetsförmågan inte anses varaktig utgår tidsbegränsad förtidspension i formav sjukbidrag (7 kap. I §). Är arbetsförmågan nedsatt i sådan grad att inteteUer endast en ringa del återstår, utgår hel förtidspension. Är arbetsförmågannedsatt i mindre grad men likväl med avsevärt mer , hälften, utgår tvåtredjedelar av hel förtidspension. 1 övriga fall utgår halv pension ( 7 kap. 2§). Beträffande beräkningen av pensionsbeloppet gäller i övrigt samma regler som för ålderspension (7 kap. 4 §). I vissafall kan förtidspension enligt regler som trätt i kraft den utgåvid varaktig arbetslöshet utan särskild medicinsk prövning. Under vissaförutsättningar utgår invaliditetsersättning (9 kap. 3 §). Änkepension utgår enligt närmare bestämmelser i 8 kap. 1-4§§ till änka som har vårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barn eUer som vid makens död fyUt och varit gift med honom minst femår. Med änka jämställs under vissa förutsättningar kvinna som utan äktenskapstadigvarande sammanbott med man som sedan avlidit. Änkepensionens årsbelopputgör normalt av basbeloppet. Om en kvinna blivit änka efter , utgåränkepensionen utan inkomstprövning. För änkor, vilkas män avlidit före den 1juli 1960 är pensionen däremot inkomstprövad. Om dödsfallet inträffat undertiden den 30 juni 1960, är dock viss del av pensionen, det s.k. garantibeloppet, fri från inkomstprövning. Garantibeloppet utgör, omdödsfallet inträffat den 1 juU 1958-den 30 juni 1959, en tredjedeloch, om dödsfallet inträffat den 30 juni 1960, tvåtredjedelar av det belopp som skulle ha utgått utan inkomstprövning. Änkepension dras in, om änkan ingår nytt äktenskap, menbörjar ånyo utgå, om det nya äktenskapet upplöses . Uppfyller en änka förutsättningarna för rätt till bådeförtidspension och änkepension, utgår efter hennes eget val en av dessapensioner. Fr. o. m. den månad då änkan fyller utbyts änkepensionen motålderspension. Barnpension tillkommer barn, vars far eller mor eller bådaföräldrar avUdit och som ej fyllt . Pensionens årsbelopp uppgår till 25 %eller, om bägge föräldrarna avlidit, av basbeloppet (8 kap. 56 §§). Tilläggsförmåner till folkpension är barntillägg,invaliditetstillägg, pensionstillskott, hustrutillägg och kommunaltbostadstillägg (9 kap. 1, 2,4,5 §§). Inom tilläggspensioneringen finns ifråga om ålder, nedsättning av arbetsförmåga etc. som förutsättning för olikapensionsförmåner liknande regler som inom folkpensioneringen (12-14 kap.).Medan pensionerna inom folkpensioneringen utges med enhetsbelopp oberoende avtidigare "inkomster eller avgiftsbetalning, byggs pensionsrätten inomtilläggspensioneringen upp genom förvärvsarbete individuellt för varjeförsäkrad. I gengäld är rätten tiU tilläggspensionen ej knuten till medborgarskapsvillkoreller vUlkor om fortsatt bosättning i . Pensionsrätt inom tilläggspensioneringen byggs uppkalanderårsvis av svenska medborgare och här bosatta utlänningar genom attinkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete tillgodoräknas demsom pensionsgrundande inkomst; Beräkning av pensionsgriindände inkomst görs dock inte för år eller efter och inte heller för år då ålderspension eUer förtidspension enligt AFL (1kap. 3 §, 11 kap. 1 §) utgått. Med inkomst av anställning avses den lön i pengar ellernaturaförmåner i form av kost eller bostad, som försäkrad åtnjutit somarbetstagare i allmän eller enskUd tjänst. TUl sådan inkomst hänförs dock ejfrån en och samme arbetsgivare åtnjuten lön som inte uppgått tUl 500kr. Med inkomst av anställning kan, om parterna är ense, likställas ersättningför arbete som försäkrad utfört för annans räkning utan att anställningförelegat. Hänsyn tas som regel inte till ersättning från utomlands bosattarbetsgivare, utländsk juridisk person eller främmande makts beskickning ellerkonsulat (11 kap. 2 §). Med inkomst av annat förvärvsarbete avses dels inkomst avrörelse som bedrivs i , dels inkomst av här belägen jordbruksfastighetsom brukas av den försäkrade, dels i den mån inkomsten inte är att hänföratill inkomst av anställning ersättning i pengar eller naturaförmåner i formav kost eUer bostad för arbete för annans räkning. Inkomst som inte uppgått till500 kr. för år tas ej i beräkning (11 kap. 3 §). Den pensionsgrundande inkomsten utgörs avsumman av inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete, varvidman bortser från inkomstdelar som understiger det vid årets ingång gällandebasbeloppet (sådana inkomstdelar täcks av folkpensioneringen) eller överstiger7,5 gånger detta basbelopp (11 kap. 5 §). då pensionsgrundandeinkomst fastställs för försäkrad tillgodoräknas han pensionspoäng som motsvararden pensionsgrundande inkomsten dividerad med det vid årets ingång gällandebasbeloppet (11 kap.'6 §). Inom ålderspensioneringen utgör pensionen avprodukten av basbeloppet för den månad som pensionen avser och medeltalet av depensionspoäng som tillgodoräknats den försäkrade. Har pensionspoängtiUgodoräknats , görs medeltalsberäkningen enbart på de 15högsta poängtalen. Har pensionspoäng tillgodoräknats den försäkrade mindre än30 år, sker en proportionell reduktion av pensionen. Specialregler finns förfall då undantagande från tilläggspensioneringen gällt under något år.Likaledes finns regler om minskning av pensionens årsbelopp vid förtida uttagav ålderspension (12 kap. 2 §). I fråga om tilläggspension i form av förtidspension ellersjukbidrag gäller samma regler som beträffande folkpensioneringen. Enförutsättning för rätt till förtidspension från tilläggspensioneringen är attden försäkrade kan tillgodoräkna sig pensionspoäng för tid: före det år dåpensionsfallet inträffat (13 kap. 1 §). Storleken av hel förtidspension motsvarar i princip denålderspension som skulle tillkomma den försäkrade . Förberäkningen gäUer särskilda regler. Beträffande familjepensionerna till efterlevande gälleratt beräkningen av pensionsbeloppet anknyter till det belopp som utgått ellerskulle ha utgått till den avlidne som egenpension inom förtids- ellerålderspensioneringen. Om den avlidne vid dödsfallet var ålders- ellerförtidspensionär. avgörs således storleken av den efterlevandes pension iprincip av storleken av den utgående egenpensionen. I annat fall ärutgångspunkten den förtidspension som skulle ha utgått om rätt till sådanpension inträtt för dödsfallet. Änkepensionens årsbelopp utgör40 % av den nämnda egenpensionens årsbelopp eller om efter den försäkradeockså finns pensionsberättigat barn. Barnpension tillkommer försäkrads barnunder och utgår, om någon är berättigad till änkepension, av egenpensionens årsbelopp och eljest av detta belopp. Är barnenflera ökas barnpensionsbeloppet för varje barn och det sammanlagdabeloppet fördelas lika mellan barnen (14 kap. 3 och 5 §§). Flera familjepensioner kan inte utgå till sammaperson. Är någon för samma månad berättigad till flera tilläggspensioner i formav familjepension - t. ex. barnpension efter dels fader, dels moder elleränkepension och barnpension - utgår således endast den största av dessa (14kap. 7 §). En kvinnas rätt till änkepension påverkas emeUertid inte av att honsamtidigt är berättigad till förtidspension eller ålderspension fråntilläggspensioneringen. Änkepension från folkpensioneringen kan däremot aldrigutgå med folkpension i form av förtidspension eller ålderspension. Vid riksdag väcktesmotioner med yrkande om utredning av frågan om en allmän egenpension. Imotionerna pekades på den bristande överensstämmelsen mellanfamiljepensionering enligt å ena sidan folkpensioneringens och å andra sidantilläggspensioneringens bestämmelser. Motionärerna menade att självständigpensionsrätt borde tillerkännas hemarbetande eller deltidsarbetande make ochatt änkepensionen borde ersättas av en försörjarpension. Andra lagutskottet framhöll (2LU 1966:53) attpensionsförsäkringskommittén enligt sina direktiv hade att utreda frågan omänkepension och hemställde därför att motionerna skulle överlämnas till dennakommitté. Riksdagenbiföll utskottets hemställan. Är 7967 väcktes motioner vilka bl.a. syftade till likställdhet mellan män och kvinnor i fråga om ekonomiskt skyddi socialförsäkringssystemet. Enligt motionärernas mening borde familjeskyddetförbättras under barnens uppväxt- och utbildningstid samt efterlevandeskyddetomprövas och i första hand utformas som ett skydd för efterlämnade minderårigabarn och deras vårdnadshavare. I sitt av godkända utlåtande 1967:38 hemställdeandra lagutskottet att frågan om jämställdhet mellan män och kvinnor isocialförsäkringssystemet måtte bli föremål för särskild utredning. I ett avlämnatslutbetänkande "Familjepensionsfrågor m. (SOU 1971:19) harpensionsförsäkringskommittén redovisat sina överväganden i fråga om utformningen av ett framtidafamiljepensionssystem. Kommittén undersöker bl. a. i vad mån de skUlnadermellan kvinnor och män, som finns i de nuvarande bestämmelserna inom denallmänna pensioneringen, är motiverade mot bakgrund av deförändringar som ägt rum inom samhällslivet och den utveckUng som kan förutsesi framtiden. För att klargöra vUka familjepensionsbestämmelser som kanvara ändamålsenliga har kommittén undersökt de situationer, då ettefterlevandepensionsskydd kan anses vara motiverat. Kommittén har funnit att depersoner, som särskUt behöver ett sådant skydd, är 1) minderåriga barn, 2)försörjare till sådant barn samt 3) efterlevande som på grund av ålder,hälsotillstånd eller av arbetsmarknadsmässiga skäl har särskilda svårigheteratt få förvärvsarbete. Kommittén anser att änkepensioneringen , närkvinnorna i högre grad än nu kan ägna sig åt förvärvsarbete, bör ersättas meddels en utbyggd barnpensionering, dels en oberoende av kön utgående försörjarpensionoch dels särskilda åtgärder för efterlevande som på grund av sin ålder eller avandra skäl har särskUda svårigheter på arbetsmarknaden. När så skall kunna skeär det enligt kommitténs mening f. n. inte möjligt att med bestämdhetförutsäga. Mot ett slopande av änkepensioneringen talar framför aUtden omständigheten att denna pensionsform fyller ett stort socialt behov. För mera genomförande har kommittén lagt framförslag om införande av en särskild pensionsförmån benämnd barnpensionstillägg.Syftet med denna förmån är främst att förbättra situationen för änkUngarsfamiljer samt för familjer där barnens föräldrar vid enderas död inte är gifta.Vidare har framlagts förslag om att åldersgränsen för barnpension inomfolkpensioneringen skall höjas från 16 till och att nuvarandebestämmelser om hustrutillägg skall ges motsvarande tUlämpning beträffandemän. I samband härmed föreslås att tillägget kallas maketillägg. Kommittén har också funnit att redan nu beslut kan fattasom att änkepension inom tilläggspensioneringen vid framtida pensionsfaU inteskall utgå till unga kvinnor utan barn. Den har därför framlagt förslag om atten nedre åldersgräns för rätt till änkepension till barnlösa änkor införs inomtilläggspensioneringen och att denna gräns sätts , eller sammagräns som gäller inom folkpensioneringen. Beträffande reglerna om barntillägg till ålders- ellerförtidspension har kommittén föreslagit den ändringen att sådant tillägg skallkunna utgå även till gift kvinna, som uppbär egenpension, och kommittén harockså föreslagit borttagande av den s. k. sextioårsregeln, som innebär attäktenskapet måste ha ingåtts före det mannen fyUt för att rätt tillänkepension inom tilläggspensioneringen skall föreligga. Ett motionsyrkande om utredning avfrågan om och förslag tUl en allmän egenpension avvisades av förraåret i enlighet med social.försäkringsutskottets hemställan i betänkande1972:28. hänvisade tiU att pensionsförsäkringskommitténs förslagvar föremål för Kungl. Maj:ts prövning och framhöll att en reform av denstorleksordning det här gällde självfallet måste vägas mot andra angelägnareformer inom den allmänna försäkringen, och att den i varje fall inte kundegenomföras annat än etappvis och . Det slutliga resultatet avpensionsförsäkringskommitténs arbete borde enligt utskottets mening avvaktasinnan man föranstaltade om en,ny utredning i syfte att utarbeta konkretaförslag tiU bestämmelser och fastställa en tidigare tidsplan för derasgenomförande. Av motionerna i förevarandebetänkande tar två upp frågan om efterlevandeskyddet, medan en behandlar fråganom förbättrad social trygghet för vissa grupper på landsbygden. Motionen1973:1146 innehåller ett utredningsyrkande avseende en allmän egenpensionuppbyggd i huvudsaklig överensstämmelse med det förslag till ett framtidafamiljepensionssystem som skisserats av pensionsförsäkringskommittén i dessbetänkande "Familjepensionsfrågor m. (SOU 1971:19), I motionen1973:1152 yrkas förslag om ett efterlevandeskydd som är neutralt i förhållandetill kön, medan motionären i motionen 1973:280 begär en utredning om hemarbetetsvärdering i syfte att bereda bl. a. lantbrukarhustrur större social trygghet.Sistnämnda motion har mot bakgrund av den däri lämnade motiveringen ansettslämpligen böra behandlas i samband med frågan om en allmän egenpension. hade senast attpröva ett motionsyrkande av samma innehåll som i motionen 1973:1146. Därvidhänvisade utskottet i sitt av godkända betänkande 1972:28 till attpensionsförsäkringskommitténs förslag var föremål för Kungl. Maj:ts provningoch att det slutliga resultatet av kommitténs arbete borde avvaktas innan mantillsatte en ny utredning. Utskottet framhöll också att en reform av denstorleksordning det här gällde självfallet måste vägas mot andra angelägnareformer inom den allmänna försäkringen och att den om än väl motiverad - ivarje fall inte kunde genomföras annat än etappvis och . Utskottet, som inte kan finna att bör inta enannan, ståndpunkt än , vUl erinra om att utskottet i ett nyligenavlämnat betänkande (SfU 1973:2) särskUt markerat vilka pensionsreformer somenligt utskottets mening bör tillmätas hög prioritet. Hit hör i första handfrågan om förbättrade pensionsvillkor för folkpensionärer och unga invalidersamt frågan om en sänkning av pensionsåldern. Med det anförda avstyrker utskottet bifall tUl samtligamotioner. Med hänvisning till det anförda hemställer utskottet att riksdagenavslår 1. motionen1973:280, 2. motionen1973:1146, 3. motionen1973:1152. Närvarande: herrar (), (), Jonssoni (fp), fröken (), herrar Ringaby (m), i * (s),i Nennesholm (c), i (s), Mundebo* (fp), *(s), fröken (), herrar (), i (m), iStockholm (vpk) och i (c). * Ej närvarande vid betänkandets justering. av herrar i (fp) och Mundebo (fp), vUkaansett dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 6 med "hade" ochslutar på s. 7 med "samtliga motioner" bort ha följande lydelse. Som framgår av den inledningsvis lämnade redogörelsen harpensionsförsäkringskommittén i ett avlämnat slutbetänkanderedovisat sina överväganden i fråga om utformningen av ett framtidafamiljepensionssystem. Kommittéförslaget, som bl. a. innebär att änkepensioneringenpå sikt bör ersättas med en utbyggd barnpensionering och en oberoende av könutgående försörjarpension, är enligt utskottets mening i väsentliga delar välägnat att läggas tiU grund för lagstiftning. Utskottet är medvetet om att enreform av den storleksordning det här gäller måste genomföras etappvis och måste räkna med en lång övergångstid. Åtskilliga skäl inte minst hänsynentill alla dem som skulle komma att beröras av reformen - talar emellertid föratt man inte onödigtvis skjuter beslutet om dess genomförande pä framtiden. Enligt utskottets mening bör man således så snart sommöjligt fatta konkreta beslut om införande av en allmän egenpension ochsamtidigt utarbeta en tidsplan för bestämmelsernas ikraftträdande. Med hänsyntill att pensionsförsäkringskommittén numera avslutat sitt arbete och pensionsålderskommitténsomfattande utredningsuppdrag beräknas kunna avslutas under innevarande år bören särskUd utredning få i uppdrag att utforma de nya bestämmelserna. Dessa börenligt utskottets rnening vara sä avfattade att de medger intjänande av ATP-poäng undertid då förälder vårdar barn i hemmet. dels att utskottet bort hemställa att med bifaU tiUmotionen 1973:1146 och med anledning av motionerna 1973:280 och 1973:1152 iskrivelse till Kungl. Maj:t begär utredning och förslag om allmän egenpension ienlighet med de riktlinjer som skisserats i motionen 1973:1146. GOTAB 73 3321 S 1973