bet · FW01JoU16 · 1973-12-31 00:00:00 — I de nu behandlade motionerna föreslås dels vissa ändringar i gällande bestämmelser för stödet till jordbrukets rationalisering, dels utredning i syfte att åstadkomma sådana ändringar. dels det stycke i utskottetsyttrande på s. 3 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"angivet sätt" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning kan det inte bestridas attden hittillsvarande tillämpningen av riktlinjer synes innebära attförhållandevis stora enheter ges företräde vid beviljandet av kreditgarantierför jordbrukets rationalisering, medan mindre och medelstora familjejordbrukvägras sådant stöd. Vidare får ofta ett större jordbruk företräde framför ettmindre vid kompletteringsköp. Det är enligt utskottets mening angeläget att det statliga stödet kan underlätta en successiv uppbyggnad av mindre och medelstora företag till större enheter.Det bör därför uppdras åt jordbruksutredning att i angivna syfte göraen översyn av bestämmelserna för stödet tUl jordbrukets rationalisering. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. som sin mening ger' Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet anfört i anledning av motionerna 1973:200, 1973:329, yrkande 1, 1973:497, 1973:1388, yrkande 4 d, samt 1973:323, yrkande 2, sistnämnda motion såvitt avser succes siv uppbyggnad av familjeföretag, 2. beträffande tillämpningen av lönsamhetskravetvid stödgivning till rationaliseringsåtgärd av herrar i Skegrie (c), (), iBorrby (c), i Holmgården (c), i (c), herrarLeuchovius (m) och () som anser att dels det stycke i utskottetsyttrande på s. ' 3 som börjar med "Utskottet får" och slutar med"åtgärd" bort ha följande lydelse: Den av utskottet inledningsvis nämnda utvidgningen avrationaliseringsstödet att gälla även begränsat utvecklingsbarajordbruksföretag innebär att möjlighet införts att i vissa fall stödja mindrerationaliseringsåtgärder utan krav på långsiktig lönsamhet för företaget.Härvid stöds bl. a. byggnadsförbättringar som resulterar,! Enligt utskottets mening bör på liknande sätt avkall pålönsamhetskravet kunna göras även i andra fall då mindrerationaliseringsåtgärder är aktuella, särskilt när dessa åtgärder erfordras föratt förbättra arbetS: miljön. dels utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet anfört i anledning av motionen 1973:329, yrkande 5, 3. beträffande rationaliseringsstöd tilldeltidsjordbruk av herrar i Skegrie (c), (), iBorrby (c), i Holmgården (c), i (c), herrarLeuchovius (m) och () som anser att dels det stycke i utskottetsyttrande på s. 4 som börjar med "Beträffande förslagen" och slutarmed "av utskottet" bort ha följande lydelse: Enligt gällande riktlinjer för jordbrukspolitiken lämnasstatligt rationaliseringsstöd normalt endast till jordbruksföretag varsjordbruksdrift är eller kan göras effektiv och rationell.Från denna utgångspunkt finns det enligt utskottets mening starka skäl för attstöd ges även till deltidsjordbruk, vid vilken företagsform driften med hjälpav modern teknik lika väl som vid andra jordbruk kan göras effektiv. Det äräven från flera synpunkter av värde att på landsbygden ha kvar nu ifrågavarandebebyggelse och befolkning. jordbruk kan det vidare bli möjligt för hantverkare ochandra yrkesutövare att få en god försörjning. Utskottet finner det såledesangeläget, att möjlighet öppnas att ge statligt ekonomiskt stöd tillrationalisering av deltidsjordbruk. jordbruksutrediiing bör få iuppdrag att utforma förslag till de,närmare riktlinjerna för detta stöd. dels utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet anfört i anledning av motionerna 1973:329, yrkande 2,1973:1388, yrkande 4 c, samt 1973:323, yrkande 2, sistnämnda motion såvittavser stöd till deltidsjordbruk, 4. beträffande rationaliseringsstödtill kombinerade jord- och skogsbruksföretag av herrar , i Skegrie (c), (), iBorrby (c), i Holmgården (c), i (c), herrarLeuchovius (m) och () som anser.att dels det avsnitt av utskottetsyttrande som på s. 4 börjar med "Utskottet får" och som på s. 5,slutar med "utan åtgärd" bort ha följande lydelse: Jord- och skogsbruk bedrivs såsom anförs i motionen1973:1388 i betydande utsträckning vid kombinerade företag. Denna företagstyphar enligt utskottets mening mycket stora fördelar, varför det är angeläget attsambandet mellan jord- och skogsbruk bevaras. Från samhällets sida bör driftenav sådana företag på olika sätt främjas, bl. a. genom stöd till rationalisering. Enligt gällande bestämmelser för stöd tUl jordbruketsrationalisering utgår stöd till kombinerade jord- och skogsbruk endast omjordbruksdelen har sådan omfattning och effektivitet' att investeringarna iden delen blir lönsamma. Detta innebär att i jordbruksdelen insatt arbete ochkapital skall ge full timersättning resp. normal förräntning. Eventuelltbristande lönsamhet i jordbruksdelen får inte kompenseras genom förekommandeöverskott från skogsbruksdelen. Däremot kan den kompletterande sysselsättningeni och inkomsten från skogsbruksdelen beaktas vid bedömningen av företagetsrationalitet och bärkraft. Av utskottets uttalande i det föregående, att driften avkombinerade jord- och skogsbruksföretag bör främjas, följer att dehittillsvarande restriktiva principerna för rationaliseringsstöd till dennaföretagstyp bör ändras. Vid lönsamhetsprövningen av en rationaliseringsåtgärdbör enligt utskottets mening i fortsättningen inte göras en uppspjälkning i enjordbruks- och en skogsdel, utan företaget bör betraktassom en enhet, ochtotaleffekten för företaget av rationaliseringsåtgärden bör läggas till grundför bedömningen. dels utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet anfört i anledning av motionerna 1973:329, yrkande 3,samt 1973:1388, yrkandena 1 b och 4 a. 5. beträffande vidgad rätt till driftslån tilljordbrukare av herrar i Skegrie (c), (), iBorrby (c), i Holmgården (c), i (c), herrarLeuchovius (m) och () som anser att dels det stycke i utskottetsyttrande på s. 5 som börjar med "Såsom anges" och slutar med"motionsyrkande avstyrks" bort ha följande lydelse: Redan etablerade jordbrukare kan erhålla statlig garantiför driftslån dels i samband med yttre rationaliseringsåtgärd av mera väsentligomfattning, dels vid genomgripande produktionsomläggning, dels också fr. o. m.år 1971 för att avhjälpa tillfälliga likviditetssvårigheter. Även i andra fallkan ett driftslån ge positiva effekter för jordbruksdriftens rationalisering.Driftslän till etablerade jordbrukare bör därför enligt utskottets mening intelängre förbehållas för de nämnda situationerna utan bör kunna beviljas även vidandra tillfällen, t. ex. i samband med investeringar av mera begränsadomfattning som syftar till att åstadkomma bättre arbetsförhållanden ellerrationellare drift. dels utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6. som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet anfört i anledning av motionerna 1973:329, yrkande 4,och 1973:496, yrkande 1, sistnämnda motion såvitt avser driftslån, 6. beträffande översyn av vissafrågor rörande jordbrukets rationali sering av herrar i Skegrie (c), (), iBorrby (c), i Holmgärden (c), i (c), herrarLeuchovius (m) och () som anser att dels det stycke i utskottetsyttrande på s. 6 som börjar med "Enligt motionen 1973:323" och slutarmed "tilläggsdirektiv avstyrks" bort ha följande lydelse: Enligt motionen 1973:323------ (lika med utskottet)------- för övervägande.I överensstämmelse med vad utskottet i det föregående anfört på olika punkter ianledning av bl. a. nu ifrågavarande motionsyrkande förordar utskottet att1972 års jordbruksutredning erhåller uppdrag att göra en översyn avrationaliseringspolitiken. Därvid bör vad utskottet i det föregående anförtvara vägledande. dels utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse: 10. som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet anfört i anledning av motionen 1973:323, yrkande 2, iåterstående del utom i vad avser stöd till s. k. animaliefabrik, 7. beträffande handläggningsordningen vidlantbruksnämnderna av herrar i Skegrie (c), Antby (fp), (),i (c), i Holmgården (c), Leuchovius (m) och () som anser att dels det stycke i utskottetsyttrande som på s. 7 börjar med "Utskottet vill" och som på s. 8slutar med "åtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i vad som anförts i motionerna omvikten av ett ökat lokalt inflytande över lantbruksnämndernas verksamhet.Förhållandena i detta avseende bör kunna förbättras utan attlänsdemokratifrå-gans lösning avvaktas. De beslut lantbruksnämnderna fattarblir ofta av avgörande betydelse inte bara för sökanden utan även för denberörda bygden. Det är därför i hög grad angeläget att de lokala intressenaverkligen kommer fram och beaktas vid nämndernas ställningstaganden. Det finnsolika vägar att åstadkomma en förbättrad demokrati på denna punkt. Det kansålunda ifrågasättas om inte kommunerna själva borde utse ortsombud. Dessaombuds möjligheter att medverka vid ärendenas handläggning i lantbruksnämndernabör förbättras. Frågor som kan bli av betydelse för utvecklingen inom ettområde bör på lämpligt sätt tas upp direkt med dem som berörs, så att bygdensfolk får medverka i planeringen för sin framtid. Utskottet tillstyrker den imotionerna föreslagna översynen av lantbruksnämndernas handläggningsordning isyfte att förstärka det demokratiska inflytandet. Vid översynen bör beaktas vadutskottet i det föregående anfört. dels utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse: 14. som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet anfört i anledning av motionerna 1973:323, yrkande 3,och 1973:1388, yrkande 5 a. av (vpk), som anför: I princip är det specialisering ochövergång till drift i stor skala som bör främjas enligt riktlinjer.Uppbyggnaden av bärkraftiga familjejordbruk har dock kännetecknat utvecklingenäven , och det framgår av de uppgifter som utskottet erhållitatt ramarna för det ekonomiska stödet inte helt utnyttjats varför utvecklingenefter dessa linjer inte begränsats av medelsbrist. Sannolikt har erfarenheternai många fall varit föga uppmuntrande. Många av de "KR-jordbruk" eller"SR-jordbruk" som genom lantbruksnämndernas aktiva inköps- ochförsäljningsverksamhet har bildats av ett flertal småbruk har blivit mycketbetungande för innehavaren. Inte sällan har det blivit en obegränsad arbetstidoch ständiga ekonomiska svårigheter. kommunisterna vill slå vakt om dejordbrukare som brukar egna gårdar, och vi stöder de åtgärder som krävs för eneffektivisering av familjejordbruken genom yttre rationalisering (kompletteringmed mera mark) och inre rationalisering (såsom täckdikning, uppförande avmoderna byggnader etc.). Men statistiken är obeveklig. Antalet brukningsenheterminskade med i genomsnitt 5 000 enheter (gårdar) och med över 8 000 . Antalet ijordbruket förvärvsarbetande minskade med närmare 5procent . 1 Norrlandslänen och i och var denårliga minskningen i genomsnitt .' Jordbrukarna i , och har som'regel inte fått en rejäl chans att övergå från småbruk till stordrift. Ettfrärhjande av det kooperativt drivna jordbruket skulle utan tvivel bilda ettkonstruktivt alternativ till familjejordbruket, i vissa jordbruksbygder kanskedet enda verkliga alternativet till den aktuella nedläggnings- ochavfolkningspolitiken (som inte varit billig när det gällt att klaraberedskapsarbeten, omskolning och utflyttning av alla jordbrukare som kastatsut i arbetslöshetsköerna). Men det är uppenbart att de möjligheter tLU samdrift somhittills funnits inte har varit attraktiva. Från tillkomsten av lagen omsambruksföreningar (1948) har fram till nu bildats endast ett halvdussinsambruksföreningar av vilka tre tvingats upphöra på grund av ekonomiskasvårigheter. Den sittande sambruksutredningen har såvitt jag vet inte presteratnågon epokgörande lösning på dessa problem, men all diskussion om detkooperativa jordbrukets framtid i har klippts av medhänvisning till det betänkande som lär väntas . Någon sakbehandlingav denna fråga i jordbruksutskottet har därför inte kunnat ske, vilket jagfinner anledning notera i detta betänkande om jordbrukets rationalisering.