bet · FW01SoU25 · 1973-12-31 00:00:00 — Är tomtens ägare enligt byggnadslagenskyldig att gälda bidrag till kostnad för gata eller att anordna utfartsvägeller avlopp från tomten, må byggnadslov för nybyggnad ej beviljas innanskyldigheten fullgjorts eller nöjaktigsäkerhet ställts. Byggnadslov för byggnadsföretag som avses i 55 § 4 mom.får beviljas endast om utlåtande föreligger från yrkesinspektionen och avdetta framgår att skyddsombud. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse skyddskommitté eller organisation som företräderarbetstagarna fått tillfälle att yttra sig över byggnadsföretaget. Vad nusagts gäller dock icke om de t ej är kän t för vilke t slag av verksamhetarbetslokalen är avsedd. Har i utlåtande från yrkesinspektionen angivits atterforderlig prövning ej kunnat ske i arbetarskyddshänseende, skall i beslut ombyggnadslov erinras om skyldigheten att göra anmälan enligt 8 a § andrastycket arbetarskyddslagen. Inom område, som icke ingår istadsplan eller byggnadsplan, må lov ej givas till nybyggnad som skulleinnefatta tätbebyggelse, i vidare mån än för tillgodoseende av jordbrukets,fiskets, skogsskötselns eller därmed jämföriigt behov. 1 mom. skall övatillsyn över byggnadsföretag, för vilka byggnadslov erfordras, samt ägerverkställa härför erforderliga besiktningar. Nämnden äger ock besiktiga byggnadsföretag,vartill byggnadslov ej erfordras. 1 främsta rummet bör genom besiktningar utrönas, huruvidabyggnaden förlagts i rätt läge, samt beskaffenheten av grundbotten, stommenoch byggnaden i färdigt skick. Där byggnadslov beviljats för uppförande avbyggnad inom område med stadsplan, skall, såvida icke särskilda skäl föranledaannat, särskild besiktning företagas vid ettvart av de tillfällen, som omnämnasi 62 § första stycket b), c), d) och e) (grundbottenbesikt-ning,lägesbesiktning, stombesiktning, slutbesiktning). I fall då byggnadslov beviljats må slutbesiktning ejunderlåtas, om den byggande begär sådan besiktning. Begär yrkesinspektionen slutbesiktning av byggnadsföretagsom avser arbetslokal eller personalrum skall sådan besiktning företagas. Skall byggnad undergå besiktning avannan myndighet än byggnadsnämnd, bör nämnden verka för att arbetet därmed pålämpligt sätt samordnas med nämndens besiktningar. 4 mom. skall kallas till slutbesiktningsom avser arbetslokal eller personalrum. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Med avseende å byggnad som tillhörkronan äger den myndighet, vilken har att pröva ritningarna till byggnaden,medgiva avvikelser från bestämmelserna i denna stadga och med stöd däravmeddelade föreskrifter. Detsamma gäller tomt till sådan byggnad, som sagts,samt skyltar, stängsel och andra anordningar å byggnaden eller tomten. Innan byggnad påbörjas för kronans eller landstingsräkning, skall anmälan om företaget göras hos byggnadsnämnden.Anmälan skall vara åtföljd av situationsplan som i 55 § I mom. sägs samt avritningar och beskrivningar i den omfattning som erfordras för att bedömaföretagets lämplighet. att byggnaden ej motsvarar skäligaanspråk på sundhet, säkerhet mot brandfara, hållfasthet, prydlighet ellerhänsyn till stads- eller landskapsbilden, eller är anledning till erinran ifråga om byggnadens ändamål, läge eller inverkan ä grannes rätt, må nämndeninom efter handlingarnas mottagande hos vederbörande förvaltningbegära, att frågan underställes Konungens prövning; och må i så fall byggnadenej uppföras, innan Konungen givit lov därtill. skall underrätta yrkesinspektionen omanmälan som avser arbetslokal eller personalrum. vidbesiktning eller eljest att fastställda ritningar ej följas eller eljest attgällande föreskrifter åsidosättas, äger nämnden göra anmälan därom hos denmyndighet, som är ansvarig för arbetets utförande, eller, där nämnden såfinner nödigt, hos Konungen. Där fråga är om befästning eller annan anläggning avhemlig natur, äger förordna, att situationsplan, ritningar ochbeskrivningar icke skola tillställas nämnden samt att utstakning av byggnad ochbesiktning av företaget genom nämnden icke skall äga rum. har attpå lämpligt sätt lämna nämnden meddelande om företaget. Denna kungörelse träder i kraft . Vid början väckta motioner I motionen 1973:80 av m. fl. (vpk) yrkas 1. att iskrivelse till Kungl. Maj:t måtte hemställa om stopp för allutbyggnad av dieseldriften vid gruvdrift under jord och utarbetandet avdirektiv för en gradvis nedtrappning, 2. att riksdagenuttalar sig för ett intensifierat statligt utvecklingsarbete för att snabbt fåfram mlljövänligare typer av arbetsmaskiner och fordon och att man därvid beaktar den positiva roll someldriften kan spela i detta sammanhang, 3. att gruvarbete under jord hänförs till sådana arbetensom faller under strålskyddslagen. I motionen 1973:162 av m. fl. (s) hemställs, såvitt motionen hänvisats till utskottet, attriksdagen hos Kungl. 1. åtgärder somkan främja en utbyggnad av yrkesmedicinska kliniker enligt SOU 1963:46, 2. åtgärder så attspecialitet (behörighet) för läkare inom området yrkesmedicin (arbetsmedicin)fastställs. Ett i motionen upptaget yrkande om företrädare föryrkesmedicin vid de medicinska fakulteterna behandlas i UbU 1973:8 (s. 23). I motionen 1973:287 av . (fp) hemställs att hos Kungl. 1. att förslagföreläggs i syfte att skapa förutsättningar för att läggahuvudansvaret för arbetsmiljön på företagsnämnderna, varvid dessa tilläggsbeslutsrätt i arbetsmiljöfrågor, 2. attyrkesskadestatistiken förbättras samt att försök med tillbudsrapporteringigångsätts, 3. attarbetsmiljöutredningen med förtur framlägger förslag till bättre kontroll avkemiska ämnen och till åtgärder mot buller, 4. att staten vidupphandling ställer ökade krav på bullerdämpning av maskiner, fordon etc, 5. att igrundutbildningen för bl. a. läkare, ingenjörer, arkitekter och ekonomer införsvidgade arbetsmiljöinslag, 6. att enarbetsmiljökampanj av i motionen skisserat slag genomförs, 7. attarbetsmiljöutredningen genom tilläggsdirektiv får i uppgift att analyserabehovet av och föreslå mera långsiktiga reformer pä arbetsmiljöområdet samtdärvid görs parlamentarisk, 8. att förslagsnarast föreläggs om införandet av statsbidrag i syfte att stimulerainvesteringar i bättre arbetsmiljö enligt motsvarande grunder som gäller förbidrag till miljövårdande åtgärder inom industrin. I motionen 1973:288 av m. fl. (fp) hemställs 1. att riksdagenhos Kungl. Maj:t anhåller att förslag föreläggs om principbeslutrörande obUgatorisk företagshälsovård, 2. att riksdagensom sin mening ger Kungl. Maj:t till känna att företagsnämnderna bör geshuvudansvaret för företagshälsovården. I motionen 1973:439 av herrÅkerlind m. fl. (m) hemställs att förslag föreläggs ominförandet av statsbidrag i syfte att stimulera investeringar i bättrearbetsmiljö enligt motsvarande grunder som gäller för bidrag till vatten- ochluftvårdande åtgärder inom industrin. I motionen 1973:654 av . (m) hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller att en utredningverkställs angående orsakerna till den höga frånvaron på arbetsmarknaden varvidsärskilt de frågeställningar som aktualiserats i motionen 1973:241 bör beaktas. Motiveringen till yrkandet i motionen 1973:654 finns imotionen 1973:241. I motionen 1973:655 av . (m) hemställs att hos Kungl. 1. att Kungl.Maj:t förelägger förslag om inrättande av en professur iarbetsmiljöforskning, 2. att enutredning tillsättes i syfte att framlägga förslag om ändamålsenlig utbildningav skyddsingenjörer och andra inom arbetsmiljöområdet sysselsatta personer. Motiveringen till yrkandena i motionen 1973:655 finns imotionen 1973:241. I motionen 1973:662 av . (c) hemställs att hos Kungl. 1. attarbetsmiljöutredningen genom vidgade direktiv ges i uppdrag att utarbeta etthandhngsprogram utifrån en totalsyn på arbetsmiljön, 2. attarbetsmiljöutredningen utökas med parlamentariker, 3. att enmålsättning för arbetsmiljön inom den statliga sektorn utarbetas, 4. om utfärdandeav sådana bestämmelser för statliga fonder och för företagensinvesteringsfonder att arbetsmiljöfrågorna beaktas vid beviljande av medel, 5. om utredning avfrågan om hur företagshälsovården skall lösas för egenföretagare, 6. attförslag snart föreläggs om stöd till åtgärder för bättrearbetsmiljöer inom industrin i fråga om arbetslokaler, maskiner och andraarbetsanordningar efter samma grunder som gäller för anslaget under niondehuvudtiteln till miljövårdande åtgärder inom industri/t m. m. I motionen 1973:1178 av herrHallgren m. fl. (vpk) yrkas att hos regeringen hemställer om förslagtill särskild förordning som stadgar förbud för användning av medhavdaarbetsmaskiner i utländska fartyg vid lossnings- och lastningsarbete i svenskahamnar. I motionen 1973:1179 av m. fl. (vpk)hemställs att uttalar sig för att i arbetarskyddslagen införabestämmelser som förbjuder enmansbetjäning på normalgodståg ochexpressgodståg, att hos regeringen hemställer att förslag omerforderlig ändring av arbetarskyddslagen skyndsamt utarbetas och förelägges . I motionen 1973:1187 av herrHermansson m. fl. (vpk) hemställs att hos regeringen begär att imotionen framförda synpunkter på arbetsmiljöfrågorna lägges till grund förproposition i frågan. I motionen 1973:1213 av herrPetersson i Gäddvik m. fl. (m) hemställs att ger Kungl. Maj:t tillkänna att arbetsmiljöutredningen bör åläggas att beakta vad som har anförts imotionen. I motionen förordas en förbättring avarbetsmiljöförhållandena för personer som sysselsätts med arkivarbete. I anledning av propositionen väckta motioner I motionen 1973:2000 av herrarRosqvist (s) och () hemställs att , med beaktande av vadsom i motionen anförts beträffande arbetsmiljön, hos Kungl. Maj:t begärkompletterande utredning syftande till ändringar i lagar och förordningar omsäkerhet å fartyg. I motionen 1973:2001 av herrBrundin m. fl. (m) hemställs att vid behandlingen av propositionen1973:130 beslutar att skyddsombud skall tillerkännas lagfäst rätt att hosarbetsgivare utverka avstängning av arbetstagare som, trots ombudetstillsägelser, inte följer överenskomna skyddsföreskrifter, till dessvederbörande låter sig efter-rätta. 1 motionen 1973:2002 av herrÅkerhnd (m) hemställs att vid behandlingen av propositionen 1973:130måtte anta förslaget till Lag om ändring i arbetarskyddslagen (1949:1) medföljande ändringar: När två--------- påarbetsstället. Den som-------- påarbetsstället. På annat-------- sådantansvar. Den--------- syfte lämnar. Vad i denna paragraf sägs om arbetsgivare äger motsvarandetillämpning på den som driver verksamhet utan att ha arbetstagare anställd,såvitt verksamheten kan innebära fara för andra. Arbetsgivareskall------ i bruk. Anmälan enligt första stycket skall även göras dels närerforderlig prövning i arbetarskyddshänseende ej kunnat ske i ärende ombyggnadslov, dels när arbetslokal skall tagas i bruk för annan verksamhet änden, vartill lokalen senast varit använd, dels ock när arbetstagare skallsysselsättas i verksamhet i vilken arbetstagare förut icke använts till arbeteför arbetsgivares räkning. Om det--------- avyrkesinspektionen. Påarbetsställe------ ersättare utses. Skyddsombud utses efter förslag av berörda arbetstagare avlokal facklig organisation, som är bunden av kollektivavtal i förhållande till Finnes ej sådan organisation, utses skyddsombud av arbetstagarna. Förarbetsställe------ av arbetstagare. Finnesvid--------- skyddsombudensverksamhet. Vidarbetsställe------- av arbetstagarna. Företrädare för de anställda utses bland arbetstagarnaefter förslag från dessa av lokal facklig organisation, som är bunden avkollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren. Finnes ej sådan organisation,utses företrädare av arbetstagarna. Uppfyllerarbetsställe------ förbudet meddelades. Föreläggande eller förbud som sagts gäller ävenbeträffande verksamhet som den mot vilken påbudet riktats bedriver påarbetsstället utan att använda arbetstagare, såvitt verksamheten kan innebärafara för andra. Arbetsgivares rätt till yttrande över föreläggande ellerförbud regleras i förvaltningslagen (1971:290). I beslut-------- hansbekostnad. Är i fall---------- medlokalen. Arbetarskyddsstyrelsenäger--- denna paragraf. I motionen 1973:2003 av herrGustavsson i m. fl: (c) hemställs att vid behandlingen avpropositionen 1973:130 beslutar 1. att uttala sigför en sådan decentralisering av yrkesinspektionen att varje län fårett yrkesinspektionsdistrikt, 2. att hos Kungl.Maj:t uttala sig angående yrkesinspektionsdistriktens samarbete omspecialisttjänster i enlighet med vad i motionen anförts, 3. att hos Kungl.Maj:t anhålla om förslag till ett system för typbesiktning av maskiner ochredskap, 4. att statsbidragskall utgå till kommunerna för kostnaderna för den kommunala tillsynen överarbetsmiljön, 5. att hos Kungl.Maj:t uttala att i motionen anförda riktlinjer för en bättre arbetsmiljö läggstill grund för det fortsatta reformarbetet genom vidgade direktiv tillarbetsmiljöutredningen. 1 motionen 1973:2004 av m. fl. (fp) hemställs 1. att riksdagenmåtte uttala att ett i motionen redovisat program skall ingå i grunderna fördet fortsatta arbetet på att skapa bättre arbetsmiljöer, 2. att riksdagenmåtte uttala att den kommande arbetsmiljölagen skall garantera de anställda enposition jämställd med arbetsgivarens i vad avser det reella inflytandet överarbetsmiljön i vid mening, 3. att riksdagenuttalar att kommunerna skall ges full kostnadstäck- ning för den kommunala tillsynen, 4. att riksdagenhos Kungl. Maj:t begär att förslag om koncessionsförfarande vid vissaarbetsställen föreläggs , 5. att riksdagenhos Kungl. Maj:t begär att en översyn görs av undervisningen i arbetarskydds-och arbetsmiljöfrågor inom alla utbildningsformer, varvid särskilt behovet avvidareutbildning och fortbildning av yrkesverksamma tekniker beaktas, 6. att förslag snarastföreläggs om ekonomiska stimulansåtgärder med syfte att skapa bättrearbetsmiljöer i enlighet med vad i motionen anförts. I motionen 1973:2005 av m. fl. (vpk)hemställs 1. atti syfte att arbetarskyddslagen skall tillförsäkra de anställda och deras organisationer maktbefogenheter ges Förslag till Lag om , ändring i arbetarskyddslagen (1949:1) 39 § följande ändrade lydelse För att åstadkomma säkra och sunda arbetsförhållanden skola maktbefogenhetertillförsäkras de anställda och deras organisationer., 2. att angående utbildningen av skyddsombud 40 a § tredjestycket erhåller följande ändrade lydelse: De anställdas organisationer svarar för att skyddsombudfår erforderUg l\ utbildning., 3. att angående rätt för skyddsombud att avbryta arbetet40 b § första stycket erhåller följande ändrade lydelse: Innebär visst arbete fara för den anställdes hälsa, ochkan rättelse icke ske genom hänvändelse till arbetsgivare, kan skyddsombudetbestämma att arbetet skall avbrytas. Skyddsombudets lokala fackförening ägeratt pröva det berättigade i skyddsombudets åtgärd. Vid mindre arbetsplatser medregionala skyddsombud äger yrkesinspektionen att företa denna bedömning., 4. att i syfte att trygga majoritet inom skyddskommitté41 § första stycket erhåller följande ändrade lydelse: Vid arbetsställe, där minst femtio anställda regelbundetsysselsattes, skall finnas skyddskommitté sammansatt av majoritet för de anställda. skall---- (= propositionen)----- av arbetstagarna., 5. att angående stadgandet om skyddsombuds bundenhet avsekretess förslaget i 5 I § erhåller följande ändrade lydelse: Den som tagit befattning med tillsyn enhgt denna lag ellerutsetts till skyddsombud eUer ledamot i skyddskommitté får ej obehörigen, .jåWff e/ angår de anställdas skyddsintressen yppa eller nyttja (= propositio nen) ----- för landets försvar., 6. att tillerkänna även skyddskommitté rätt att avgeanmodan varigenom arbetsgivare blir skyldig att föranstalta om undersökning av ämne etc. varigenom 59 § erhåller följande ändrade lydelse: På anmodan av arbetarskyddsstyrelsen, yrkesinspektionen eller skyddskommittéär arbetsgivare skyldig (= propositionen)----- B. att hos regeringenhemställer om att frågan om hygienis ka gränsvärden, regler för arbetsplatsen och arbetsintensiteten i enlighet med vad i motionen anförts med förtur utredes och förslag till komplettering av arbetarskyddslagen skyndsamt utarbetas, C. att uttalar sig för att företagshälsovårdenmåtte under ställas landstingens huvudmannaskap. I motionen 1973:2006 av i m. fl. (s) hemställs att som sin mening ger Kungl.Maj:t till känna vad i motionen anförts bl. a. om gränsdragningen ochsamarbetet mellan statlig och tillsynsmyndighet i arbetarskyddsfrågor. I motionen 1973:2007 av herrarTakman (vpk) och (vpk) hemställs att hos Kungl. Maj :t begärförslag om snabba och genomgripande förbättringar av arbetsmiljön ochsäkerheten för anställda till sjöss. En av de viktigaste uppgifterna i1970-talets reformpolitik är att åstadkomma en bättre arbetsmiljö. Resultatetav strävandena härvidlag av stor betydelse i kampen för att få till stånden förnyelse av arbetslivets villkor. Genom tillsättandet avarbetsmiljöutredningen , genom de senaste årens prioritering av anslagentill arbetarskyddet samt genom inrättande av arbetarskyddsfonden har man frånstatsmakternas sida visat att man är beredd till betydande insatser när detgäller att förbättra arbetsmiljön. Den allmänna debatten om och intresset förarbetsmiljöfrågorna har till stor del sitt ursprung i bedömningar och krav frånden fackliga rörelsens sida. Insikten om behovet av åtgärder för en bättrearbetsmiljö har emellertid vuxit sig starkare också bland arbetsgivarna. Denökade aktiviteten på arbetarskyddsområdet har föranlett förbättringar av mångaarbetsplatser. Omfattningen av de insatser, som redan gjorts, varierar dockstarkt från arbetsgivare till arbetsgivare och från arbetsplats tillarbetsplats. På en del håll är åtgärderna helt otillräckliga. Strävandena påarbetsmiljöområdet bör enligt utskottets mening gå ut på att höjaarbetsmiljöstandarden över lag. måste mot bakgrund av den syn somnumera råder i fråga om rätten för den enskilde att påverka sina förhållandenoch villkor en utgångspunkt för strävandena vara att en miljöförbättring intekan uppnås utan att arbetstagarna och deras representanter ges tillfälle attutöva ett påtagligt och reellt inflytande över insatsernas inriktning ochomfattning. Genom att hålla fast vid en sådan grundsyn kan man försäkra sig omatt insatser som de berörda arbetstagarna upplever som mest angelägna i ökadutsträckning kommer att prioriteras. Mot bakgrunden av det anförda ansluter sig utskottet tilluppfattningen att arbetarskyddslagstiftningen bör förändras så att den ger deanställda ett ökat inflytande på arbetsmiljöfrågorna på den egna Härigenom skapas förutsättningar föreffektiva arbetsmiljöåtgärder i linje med vad utskottet ovan anfört. I propositionen läggs fram förslag som, om de genomförs,är ägnade att tillgodose detta syfte. Vidare läggs fram förslag och redovisasåtgärder som är avsedda att på andra sätt medverka till en förbättrad arbetsmiljö.Förslagen bygger på arbetsmiljöutredningens första betänkande (SOU 1972:86)Bättre arbetsmiljö och remissyttrandena däröver. Beträffande remissbehandlingenbör framhållas att utredningens förslag diskuterats vid ett stort antalarbetsplatsmöten och andra sammankomster, i vilka mer än 85 000 arbetstagaredeltagit. Synpunkter som därvid framkommit har upptagits i en sammanfattanderapport, som beaktats vid utformningen av Kungl. Förslageninnebär i korthet följande. De anställdas inflytande på de lokala skyddsfrågorna skallökas väsentligt bl. a. genom att skyddsombudens lagfästa befogenheter utvidgas.Skyddskommitté skall tillsättas i vidgad omfattning varjämte kommittéernasuppgifter breddas. Lagändringar föreslås som innebär skärpta regler omförhandsprövning av nya eller ändrade arbetslokaler m. m. Nya lagregler införsom samordning av och ansvar för skyddsåtgärderna på arbetsställen, som ärgemensamma för flera arbetsgivares anställda. Utbildningen för bl. a. skyddsombud byggs ut kraftigt. Frågan om enväsentlig utökning av antalet yrkesinspektionsdistrikt behandlas också. Denoffentliga tillsynen förstärks vidare genom effektivisering av den kommunalatillsynen av mindre arbetsställen. Arbetarskyddsavgiften höjs, och denna avgiftskall i fortsättningen också betalas av staten. Härigenom tillförsarbetarskyddsfonden ytterligare ca 50 milj. kr. Fonden får också-vidgade uppgifter. Reformernaföreslås träda i kraft . Propositionens förslag har fått ett mycket positivtmottagande i flertalet av de-motioner som väckts i anledning av propositionen,och de yrkanden som framställs i motionerna avser i huvudsak detaljändringar ipropositionens lagförslag eller inriktningen av det fortsatta reformarbetet påarbetsmiljöområdet. Även utskottet kan ansluta sig till propositionenshuvudlinjer. Förslagen i propositionen är att se som en första, viktig etapp påvägen mot en modern arbetarskyddslagstiftning. Genom att resurser kan ställastill förfogande för att den föreslagna lagregleringen skall bli effektiv idetta hänseende hänvisar utskottet till den i stora delar redan beslutadeförstärkningen av tillsynsorganen och till den betydande uppmärksamhet som ipropositionen ägnas utbildningsfrågorna för bl. a. skyddsombud - bör enhgtutskottets mening lagstiftningen få väsentlig betydelse för de pågåendesträvandena att förbättra arbetsmiljön. bör framhållas att deförslag som nu har att ta ställning till inte till alla delar utgörnågra slutgiltiga lösningar, utan att de frågor som förslagen gäller bör kunnabli föremål för förnyade överväganden sedan erfarenheter vunnits av de nyareglemas tillämpning. En sådan omprövning kan aktualiseras redan underarbetsmiljöutredning- ens fortsatta arbete. 1 överensstämmelse med vad sålundaanförts avvisar utskottet påståendet i motionen 1973:2005 av m.fl. (vpk) att ett genomförande av propositionsförslagen skulle få endastmarginell effekt på arbetsmiljöområdet. Självfallet vill utskottet med detsagda inte göra gällande att nu föreslagna lagstiftningsåtgärder ensamma skullevara tillräckliga för att åstadkomma den önskvärda förbättringen avarbetsmiljön. Härför krävs kompletterande insatser av såväl statsmakterna somarbetsmarknadens parter och av företag och förvaltningar. Utskottet villhärvidlag särskilt framhålla vikten av att forskningen inom arbetsmiljöområdetges tillräckliga resurser och att stor uppmärksamhet ägnas åt att utnyttjaredan uppnådda forskningsresultat. De ökade resurser som arbetarskyddsfondenföreslås få som fondens uppgifter vidgas bör bli av stor betydelsehärvidlag. Då utskottet i det följande hänvisar till lagrum utanangivande av viss lag avses arbetarskyddslagen (1949:1). Frågan om det fortsattareformarbetet på arbetsmiljöområdet har ägnats stor uppmärksamhet såväl imotioner som väckts under den allmänna motionstiden som i motioner väckta ianledning av propositionen. I motionerna 1973:287 (yrkande 7) och motionen 1973:2004(yrkande 1), båda motionerna av m. fl. (fp), framställs yrkanden somi här aktuella delar sammanfattningsvis innebär följande. Arbetsmiljöutredningenskall göras parlamentarisk och genom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att inteendast utreda förekommande lagstiftningsfrågor utan även analysera behovet avoch framlägga förslag till mera långsiktiga reformer på arbetsmiljöområdet.Samhällsekonomiska aspekter bör anläggas vid utredningsarbetet. böruttala att i grunderna för det fortsatta arbetet på att skapa bättrearbetsmiljöer bör ingå det program som en arbetsgrupp inom folkpartietutarbetat.