bet · FW01JuU26 · 1973-12-31 00:00:00 — De senaste årens utveckling på den internationellaflygtrafikens område har givit anledning tUl en oro som mötts med oUkamellanstatliga åtgärder och även följts av lagstiftningsåtgärder i vårt land.Härvidlag kan utskottet peka på bl. a. den förutnämnda lagstiftningen år 1970om särskUd kontroll på flygplats samt Haag- och Montrealkonventionerna förbekämpande av skilda brott mot luftfartssäkerheten jämte den av Sverigestillträde tiU konventionerna betingade strafflagstiftningen rörande kapning avluftfartyg och luftfartssabotage (prop. 1971:92, JuU 1971:9 och prop. 1973:92,JuU 1973:21). I belysning av flygtrafikens ökade omfattning i förening medtendenserna tiU en allt allvarligare internationeU brottslighet riktad motluftfarten finner utskottet liksom motionärerna och kommissionen för förebyggandeav politiska våldsdåd att effektivitets- och samordningsfrågorna beträffandepolisverksamheten vid våra större internationella flygplatser bör ägnas särskUduppmärksamhet. Därvid synes dock inte i första hand böra prövas motionärernasförslag att ifrågavarande polismanstjänster organisatoriskt skaU hänförasdirekt under . Som polisutredning uttalat ibetänkandet (Ds Ju 1971:26) Polisen i storstadsområdena förutsätter en sådanlösning att man ger begreppet riksomfattande polisverksamhet en helt ny ochvidgad innebörd. från principiella synpunkter bör rikspohsstyrelsen inteha operativa uppgifter i någon större omfattning, något som också uttalades isamband med poUsväsendets förstatligande. Ledningen av den rutinmässigaverksamheten vid flygplatserna bör enligt utskottets mening därför åvila denlokale polischefen. Liksom polisutredningen anser utskottet att några särskUdaanordningar i organisatoriskt hänseende f. n. inte behöver vidtas för dennapolisverksamhet. De ifrågavarande tjänsterna bör sålunda i enlighet meddepartementschefens förslag vara underställda den lokala pohschefen.Tillfälliga trafiktoppar och andra oväntade händelser får mötas på vanligt sättgenom medverkan av den regionale polischefen och . anfört kan utvecklingen komma att leda tiU att organisatoriskaförändringar kan visa sig nödvändiga. Hithörande spörsmål får dåpå nytt övervägas. I enlighetmed det anförda tillstyrker utskottet Kungl. Maj:ts förslag beträffande nyatjänster för flygplatsverksamhet och avstyrker bifaU tiU motionen 1973:609.Utskottet hemställer A. att beträffandemedelsberäkningen i anledning av Kungl. Maj:ts förslag i propositionen 1973:1,bilaga 4, och med bifaU tiU Kungl. Maj:ts förslag i propositionerna 1973:37 och1973:115 samt med avslag på motionerna 1973:265, 1973:266, 1973:598, 1973:1975 och 1973:1977, samtliga motioner i denna del, tUl Lokala polisorganisationen:Förvaltningskostnader för /74 anvisar ett förslagsanslag av , varav . att avräknas mot automobilskattemedlen;B. att beträffande organisationen av polisverksamheten på vissa flygplatser,m. m. avslår motionen 1973:609. Lokala polisorganisationen: Utrustning. 1statsverkspropositionen, bilaga 4, har Kungl. Maj:t under punkten B 7 (s. 52och 53) föreslagit att tiU Lokala poUsorganisationen: Utrustning /74 anvisa ett reservationsanslag av , varav . att avräknas mot automobilskattemedlen. I propositionen 1973:115 (s. 45och 46) har Kungl. Maj:t föreslagit att uppta anslaget till , varav . att avräknas mot automobilskattemedlen. I motionen 1973:265 av . (c) yrkas att till Lokala polisorganisationen: Utrustning /74 anvisar ett i förhåUande tiU Kungl. Maj:ts förslag istatsverkspropositionen med . förhöjt reservationsanslag av , varav . att avräknas mot automobilskattemedlen (yrkande2). I motionen 1973:266 av . (fp) yrkas att tiU Lokala polisorganisationen: Utrustninganvisar . utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit istatsverkspropositionen (yrkande A 2). I motionen 1973:1975 av . (m) yrkas att till Lokala poUsorganisationen: Utrustning /74 anvisar ett reservationsanslag av , varav . att avräknas mot automobUskattemedlen (yrkande 3). I motionen 1973:1977 av herrHermansson m.fl. (vpk) yrkas att med avslag på förslagen ipropositionen 1973:115 godkänner vad som yrkats i propositionen 1973:1 underandra huvudtiteln punkten B 7 (yrkande 4 delvis). Motionärernas förslag tiUanslagsberäkning bygger på behovet av utrustning till den ytterligare personalsom föreslagits i respektive motioner. Frågan om personalökningen harbehandlats ovan under punkten 14. Med hänvisning tiU vad utskottet där anfört i fråga omtillskott av personal tiU den lokala polisorganisationen tillstyrker utskottetKungl. Maj :ts förslag till beräkning av utrustningsanslaget och avstyrker bifalltill motionsförslagen i denna del. att beträffandemedelsberäkningen i anledning av Kungl. Maj:ts förslag i propositionen 1973:1,bilaga 4, och med bifaU tiU Kungl. Maj:ts förslag i propositionen 1973:115 samtmed avslag på morionerna 1973:265, 1973:266, 1973:1975 och 1973:1977, samtligamotioner i denna del, till Lokala polisorganisationen: Utrustning /IA anvisar ett reservationsanslag av , varav . att avräknas mot automobUskattemedlen. m.fl. anslag.Utskottet tiUstyrker Kungl. Maj:ts förslag rörande anslagen till Statenskriminaltekniska laboratorium, PoUsenheter med särskild budget och Inredningav nybyggnad i kvarteret , vilka upptagits i statsverkspropositionen,bilaga 4, under punkterna B 8B 10 (s. 5458), och hemställer att A. till Statens kriminaltekniskalaboratorium för /1A anvisar ett förslagsanslag av . B. t\l\ Polisenheter med särskildbudget för /74 anvisar ett förslagsanslag av . 1. medger att inredning beställstUl ett värde av ytterligare . utöver på tilläggsstat för /73 medgivet belopp, 2. tillInredning av nybyggnad i kvarteret för /1A anvisar ettreservationsanslag av I . Närvarande vid ärendets slutliga behandling: fruKristensson (m), fröken (), fröken (), herrar (),Larfors (s), i (s), i (c), (). iLjusdal (fp), (), herrar Polstam (c), Schött (m), Måbrink(vpk). () och i (s). vid punkten 1 (Allmänt om åtgärder mot brottsligheten m.m.) 1. av (vpk), som beträffande förnyadbearbetning av vissa brottslighetsproblem anser (moment A i utskottetshemställan) dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 14 med "De förslag" och slutar på s. 15rned "som nödvändig" bort ha följande lydelse: rådande missförhållanden, somnärmare redovisas i brottskommissionens betänkande, bör väsentligen ses somett utslag av brister och orättvisor i det kapitalistiska samhällssystemet.Arbetslösheten, som i hög grad drabbar ungdomen, är orsakad av att ett fåtalfinansfamiljer behärskar produktionen och naturtillgångarna och endast harhögsta möjliga vinst som ledstjärna. Förhållandet är detsamma i fråga omarbetsmUjön och den process, varigenom människor som av kapitalet klassas sominte längre lönsamma, slås ut från produktionen. Förändringar isamhällssystemet bör därför vara den primära åtgärden för att komma till rättamed sociala avvikelser. Men även inom rådande samhällssystem kan åtgärdervidtas som i viss mån är ägnade att förhindra brottslighet. Sålunda kan inom den sociala sektorn kraftiga satsningargöras genom generella sociala, kulturella och andra åtgärder. Brottsligheten visar totalt sett inte några utveckUngstendenser som motiverar förhastadeeller ensidiga åtgärder av repressiv karaktär vid sidan av det nödvändigareformarbetet. En sådan repressiv politik kan i stället försvåra elleromöjliggöra den brottsförebyggande verksamheten, däri inberäknat åtgärder föratt förbättra de dömdas möjligheter till social anpassning. Mot bakgrund av det anförda och vad är känt omuppkomsten och behandlingen av sociala avvikelser i ett högindustrieUt samhälleframstår brottskommissionens ensidiga prioriteringar på polisväsendets områdesom olyckliga och passiva eftergifter åt en tiUfällig opinion som hävdar attkomplicerade sociala problem bör lösas genom "lag och ordning". Som framhålls i motionen 1973:1977 och som även framförtsfrån ett flertal socialpolitiskt verksamma organisationer bidrar dessa eftergiftertUl att konservera fördomar om sociala avvikelsers uppkomst och behandling. Deförstärker den ensidiga, repressiva uppmärksamhet som traditionellt ägnas debrottstyper, som begås av socialt utsatta grupper. Som helhet har kommissionensförslag en inriktning som på kort sikt endast ger ytlig effekt men som pålängre sikt medverkar tiU att dra uppmärksamheten och resurserna ifrån deallvarliga grundproblemen. HärtUl kommer att förslaget får anses grundat på enauktoritär och repressiv grundsyn. I enlighet med det anförda anser utskottet i likhet medmotionärerna att kommissionens i all hast framlagda förslag inte är avbeskaffenhet att kunna leda till en ens temporär lösning av det kompliceradeoch brännbara problem som brottsligheten utgör. Utskottet tillstyrker därfördet i motionen framställda yrkandet om en förnyad bearbetning av det problemsom brottsligheten utgör som social avvikelse. Vid en sådan bearbetning kan även prövas den grundläggandeargumenteringen i de motioner, 1973:266, 1973:598 och 1973:599, på rättsvårdensområde som väckts vid början och som utskottet i deras återståendedelar behandlar i detta sammanhang. Någon åtgärd i anledning avmotionema i dessa delar är därför ej erforderlig. Vissasäryrkanden i motionen 1973:598 behandlas av utskottet senare i detta betänkande (s. 1 7-20 och 29). I den utsträckningmotionerna har avseende på den särskilda del av kriminalpolitiken somkriminalvården utgör har de av utskottet behandlats i samband medställningstagandet tUl den genomgripande reform på kriminalvårdens område sombeslutats tidigare detta år (prop. 1973:1, bU. 4, JuU 1973:15, rskr 1973:152).Reformen utgör ett i och för sig viktigt led i den kamp på bred front motbrottsUgheten som utskottet i det föregående förordat. dels att utskottets hemställan under A bort ha följandelydelse: A. att beträffande förnyadbearbetning av vissa brottslighetsproblem med bifall tUl motionen 1973:1977 idenna del (yrkande 1) hos Kungl. Maj:t anhåller om förnyad bearbetning av detproblem som brottsligheten utgör som social avvikelse. vid punkten 1 (Allmänt om åtgärder mot brottsligheten m.m.) 2. av (), herrar (), Johanssoni (c). i (fp). Polstam (c), Schött (m) och i (c), som anser (moment A i utskottets hemställan) att den del av utskottets yttrandepå s. 14 som börjar med "De förslag" och slutar med "avpolisverksamheten" bort ha följande lydelse: De förslag som framläggs ipropositionen 1973:115 överensstämmer i allt väsentligt med brottskommissionensförslag och syftar till att snabbt komma till rätta med nu beskrivnamissförhållanden. De innebär också i viss mån ett nytänkande frånstatsmakternas sida när det gäUer åtgärder för att förbättra den direktbrottsförebyggande och den brottsbekämpande verksamheten. vid punkten I (Allmänt om åtgiirder mot brottsligheten m.m.) 3. av () och (), som anser(moment A i utskottets hemställan) dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 14 med "Redan av" och slutar på s. 1 5 med"av brottsligheten" bort ha följande lydelse: Redan av vad nu sagts framgår att den kritik mot förslageni stort som kommit till uttryck i motionen 1973:1977 och som främst går ut påatt dessa innebär en prioritering av polisväsendet på socialvårdens bekostnadskjuter över målet. Vad som i nuvarande läge framför allt erfordras i syfte attomedelbart bryta den oroande utvecklingen är nämligen åtgärder av det slag sombrottskommissionen föreslagit. Härjämte vill utskottet särskilt framhålla attdet i kampen mot brottsligheten är en primär uppgift för samhället att i allasammanhang aktivt hävda de normer och värderingar med rötter i kristendom ochhumanism som vår rättsordning vUar på. Den normupplösning som har kunnatiakttas i vårt land utgör enligt utskottets mening engrundläggande orsak till den tUltagande brottsligheten. Respekten för de reglersamhället uppställt för att underlätta och garantera ett friktionsfritt umgängemedborgarna emellan har på detta sätt försvagats. Saknas den grundläggandevärdegemenskapen återstår endast övervakning och straffhot som medel atttrygga laglydnaden. I ett demokratiskt samhälle är det emellertid varkenönskvärt eller möjligt att genom skärpta kontroll- och straffregler åstadkommaen tillfredsställande åtlydnad av lagar som inte uppbärs av ett allmänträttsmedvetande. Strävandena att genom ett aktivt hävdande av normbUdningensbetydelse som brottsförebyggande faktor återställa och vidmakthålla respektenför rättsordningen är enligt utskottets mening mot den angivna bakgrunden enutomordentligt viktig uppgift för statsmakterna. Den politiska ledningen harett stort ansvar härvidlag. Även hem, skola och massmedier har i dettahänseende viktiga fostrande och opinionsbildande uppgifter. Kampen motbrottsligheten måste emellertid föras också med andra medel. Det är fråga om enrad olika åtgärder på bred front, vilka i stor utsträckning ligger utanför vadsom brukar betraktas som kriminalpolitik i gängse mening. Det gäller alltsåinitiativ, väsentligen i förebyggande syfte, vilka spänner över ett mycketbrett fält och som till väsentlig del först på kan resultera i envaraktig minskning av brottsUgheten. vid punkten 2 (Förenklade handläggningsformer m. 4. av (), herrar (). iLjusdal (fp) och Schött (m), som beträffande jourdomstolar anser (moment D i utskottets hemställan) att den sista meningen i utskottetsyttrande på s. 17 som lyder "Den i ------ sig bakom" bort ersättas med text av följande lydelse: I samma motion framförs i detta sammanhang tanken påjourdomstolar för att förkorta handläggningstiden i brottmål mot ungalagöverträdare. Mot bakgrund av .vad ovan sagts om angelägenheten av skyndsamhandläggning i sådana mål har utskottet ingen erinran mot åtgärder somförenklar och påskyndar brottmålsprocessen. Sådana åtgärder bör dock enligtutskottets mening inte endast ha avseende på de unga lagöverträdarna utangälla genereUt. Utskottet ser därför med tillfredsställelse att kommissionenföreslagit att frågan om inrättande av jourdomstolar eUer en på annat sättförenklad brottsmålsprocess bör utredas i ett vidare sammanhang. Med hänsyntill vad sålunda anförts är någon åtgärd i anledning av motionen1973:598 i denna del inte erforderiig. vid punkten 2 (Förenklade handläggningsformer m. 5. av (), herrar (). iLjusdal (fp) och Schött (m), som beträffande ny påföljd för unga lagöverträdare (moment E i utskottets hemställan) anser att den del av utskottets yttrandepå s. 18 som börjar med "I sistnämnda" och slutar med "yrkande5)" bort ha följande lydelse: 1 motionerna 1973:598 och 1973:1975 tas också upp frågan om införandet av någon form av kortvarigt frihetsberövandeför unga lagöverträdare. Nuvarande möjligheter till korttidsbehandling ianstalt av ungdomar är huvudsakligen inskränkta tiU vård i ungdomsvårdsskolaoch skyddstUlsyn med anstaltsbehandling. Den förstnämnda vårdformen leder ipraktiken tiU mycket långa omhändertaganden, och anstaltsbehandling i sambandmed skyddstillsyn kan endast föreskrivas för den som fyllt . Enligt utskottets mening behöver det nuvarandepåföljdssystemet kompletteras med en särskUd brottspåföljd som innebärkorttidsbehandling i anstalt. En sådan reaktionsform finns i flera andraländer och är påkallad med hänsyn till den ständigt ökande och allt grövreungdomsbrottsligheten. Påföljden skuUe väsenthgen komma i fråga för ungdomarsom är på väg in i allvarligare brottslighet och skuUe kunna bryta enbrottsaktivitet som eljest kan medföra ingripande påföljder avtyp intagning i ungdomsvårdsskola, fängelse eller ungdomsfängelse. Ettinförande av en sådan påföljd ligger således helt i linje med statsmakternasintentioner att en påbörjad brottsutveckling hos ungdomar bör brytas på ett såtidigt stadium som möjligt. Ett tidigt insatt sådant kortvarigtfrihetsberövande skuUe också i många fall vara ett mer humant och mindreskadligt ingripande än t. ex. fängelse. Åtgärden bör självfallet ske i samrådoch samverkan med vårdnadshavare, , skola och polis. De olika frågor som sammanhänger med införandet av enpåföljd av berört slag bör enligt utskottets mening bli föremål för närmareutredning. En tanke som därvid särskilt bör uppmärksammas är om önskemålet kantillgodoses genom ändring av regler om anstaltsbehandling isamband med skyddstiUsyn, vilka endast är tillämpliga på den somfyllt och inte ger möjlighet till frihetsberövanden understigande enmånad. De närmare övervägandena torde kunna göras jämsides med den översyn avfrågan om användande av sanktioner i frivårdsarbetet vid fall av misskötsamhet,som förutsatts skola göras i anslutning tUl den av chefen förjustitiedepartementet aviserade utredningen om bl. a. övervakningsnämndernasuppgifter och organisation (prop. 1973:1, bil. 4, s. 161, JuU 1973:15 s. 14).Utskottet utgår från att så sker. vid punkten 2 (Förenklade handläggningsformer m. 6. av () och (), sombeträffande ny påföljd för unga lagöverträdare under förutsättning av bifalltill den vid punkten 2 avgivna reservationen nr 5 - anser att utskottetshemstäUan under E bort ha följande lydelse: E. att beträffande nypåföljd för unga lagöverträdare i anledning av motionen 1973:1975 i motsvarandedel ger Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottet anfört om utredning rörandekortvarigt frihetsberövande av unga lagöverträdare. vid punkten 3 (Permission från fångvårdsanstalt m. 7. av () och (), som anser(moment F i utskottets hemställan) dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 18 med "I anledning" och slutar på s. 19med "(yrkande 6)" bort ha följande lydelse: Utskottet vill tiU en början erinra om att utskottet isitt ovannämnda, av godkända betänkande (JuU 1972:14) betonadeangelägenheten av att inskränkningarna begränsades till det speciella,brottsfixerade klientel som bedömts vara oåtkomligt för en aktiv,resocialiserande kriminalvård. Avgörandena huruvida permission och placering iöppen anstalt skall beviljas har inte förutsatts komma att ske efterschematiska grunder. ställningstagande utesluter inte heller att idet enskilda fallet hänsyn tas till särskilda förhåUanden. I Ukhet med motionärerna anser utskottet att den nuvarandeordningen, enUgt vUken enbart strafftidens längd avgör om intagen skallunderkastas en mer restriktiv anstaltsbehandling, leder till en aUtförschematisk uppdelning av anstaltsklientelet. Det avsedda syftet att förhindrarymningar och fortsatt brottslighet av de hänsynslösa yrkesbrottslingar,framför allt på narkotikaområdet, som reglerna riktar sig mot skulle enhgtutskottet bättre uppnås om tvåårsgränsen slopades och i ställetomständigheterna i varje särskilt fall fick bli utslagsgivande. Samtidigtskulle också erhållas en längre gående differentiering avkriminalvårdsklientelet, vUken är nödvändig om en human grundsyn beträffandekriminalvården skall kunna bibehåUas. En sådan differentiering hgger också ihnje med de av årets riksdag godkända riktlinjerna för kriminalvårdens framtidautformning (JuU 1973:15, rskr 1973:152). Vad nu sagts innebär att storhänsyn skaU tas till den intagnes ställning, sinnelag och relationer vidbedömningen om en mer restriktiv anstaltsbehandUng skall tillämpas. SamhäUetsskyddsintresse kan tillgodoses genom att rikspoUsstyrelsens synpunkterinhämtas innan frågan avgöres. Mot bakgrund av det anförda förordar utskottet att ävensådana intagna som tUlhör de kategorier vilka avses med de godkändariktUnjerna men som dömts tiU kortare frihetsberövande än skall kunnaifrågakomma för en restriktivare bedömning när det gäller permissioner,placering på öppen anstalt och villkorlig frigivning efter halva strafftiden.Enligt utskottets mening bör även övervägas om inte beslutanderätten i vissutsträckning skall kunna delegeras tUl kriminalvårdsräjongerna. Vad utskottetsålunda anfört bör ges Kungl. Maj:t till känna. dels att utskottets hemstäUan under F bort ha följandelydelse: F. att beträffandepermission från fångvårdsanstalt m.m. med bifall till motionen 1973:1975 idenna del (yrkande 6) ger Kungl. Maj:t tUl känna vad utskottet i dettahänseende anfört. vid punkten 6 (TiUfälligt omhändertagande) 8. av (vpk), som anser (moment J i utskottetshemställan) dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 22 med "Utskottet viU" och slutar på s. 24med "(yrkande 2)" bort ha följande lydelse: Som framhållits i ett tidigare avsnitt löses inte det problemsom brottsligheten utgör genom ökade poUsiära insatser och kraftfullareingripanden av typ omhändertaganden. Sådana ingripanden har en rent repressiveffekt och riktar sig endast mot dem som i ett eller annat avseende äravvikande eller underprivilegierade. Härigenom förstärks ytterligare den redannu allvarliga konfUkten mellan dem som har och dem som inte har, mellan dem somär socialt anpassade och dem som är utslagna eller håller på att bli utslagna.Härtill kommer att enligt gällande bestämmelser i polisinstruktionen polisenredan nu har de befogenheter, som behövs för att upprätthälla allmän ordningoch göra tillfälliga omhändertaganden. Erforderliga preciseringar och ändringartorde kunna ske i polisinstruktionen och andra författningar, exempelvisbarnavårdslagen. Utskottet instämmer därför i motionärernas uttalande att detvarken är önskvärt eller nödvändigt att i särskild lag uppta bestämmelser omtiUfälliga omhändertaganden. Enligt förslaget skall vid omhändertagande på grund avordningsstörande uppträdande utredning ske angående den omhändertagnes personUgaförhållanden. Enligt utskottets mening kan det starkt ifrågasättas om enbartett sådant uppträdande kan anses som tillräckligt skäl för att verkställa ensådan utredning. Beteenden som i anses opassande och störande om deförekommer på allmän plats accepteras i länder med andra kulturmönster somnormala känsloyttringar. Allvarligare är emellertid att ett omhändertagandemed åtföljande utredning kan leda till negativa konsekvenser för den gripne iform av avbruten permission från fångvårdsanstalt eller mentalsjukhus,förverkad villkorlig frigivning eller undanröjande av skyddstillsyn. I vartfall resulterar omhändertagandet i en anteckning som bevaras till framtidabruk. Särskilt vitsatta är härvidlag utlänningar, som till följd av ettomhändertagande kan komma att utvisas eller förlora möjlighet att förvärvasvenskt medborgarskap. Den i förslaget upptagna regeln att ett omhändertagandefår bestå längst ansluter sig enligt vad kommissionen uttalat nära tUl vad som enligt gäller om skyldighet för den som inteär anhållen eller häktad att kvarstanna för förhör. Att märka är emellertid attsistnämnda regel förutsätter misstanke om brott, medan sådan misstanke intebehöver föreligga vid ett tillfälUgt omhändertagande. Den föreslagnamaximitiden överskrider också väsentligt vad som är genomsnittstiden förett omhändertagande. Det kan därför befaras att frihetsberövanden enligt densärskilda lagen kommer att bli längre än vad som hittUls varit fallet ochhärigenom medge en oinskränkt poliskontroll av vederbörande. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet att det framlagda förslaget från rättssäkerhetssynpunkt är så bristfälligtatt det ej bör läggas tUl grund för lagstiftning. Utskottet tiUstyrker såledesbifall till motionen 1973:1977 i denna del och avstyrker bifaU tillpropositionens förslag till lag om tillfälUgt omhändertagande. dels att utskottets hemställan under J bort ha följandelydelse: J. att med bifaU tillmotionen 1973:1977 i denna del (yrkande 2) avslår det i propositionen 1973:115framlagda förslaget tUl lag om tUlfäUigt omhändertagande. vid punkten 7 (Sexklubbar och poseringsateljéer) 9. av fm (), herrar (). iLjusdal (fp) och Schött (m), som beträffande innehåUet i offentlig pornografiskföreställning anser (moment K i utskottets hemställan) dels att den del av utskottetsyttrande på s. 26 som börjar med "Den grundtanke" och slutar med"(yrkande 4)" bort ha följande lydelse: Efter ikraftträdandet av lagstiftning om ökadyttrande- och tryckfrihet har verksamheten vid de s. k. sexklubbarna i betydandeutsträckning kommit att förknippas med kriminalitet, asocialitet och andramissförhållanden på sätt som närmare redovisas i kommisssionens betänkande (seprop. 1973:115 s. 106).