bet · FW01CU1 · 1973-12-31 00:00:00 — Civilutskottetsbetänkanden nr 1973 CU1973 Civilutskottetsbetänkande i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag /74 till jämte motioner. Maj:t har i propositionen 1973: 1 bilaga 9(s. 1327) föreslagit att för /74anvisa 1. till Statistiska centralbyrån:Statistik, register och prognoser ett förslagsanslag av , 2. till Statistiska centralbyrån:Statistisk uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av , 3. till Statistiska centralbyrån:Teknisk uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av . Idetta sammanhang har utskottet behandlat motionerna 1973: 57 av iLjusdal m. fl. (fp) vari hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:tmåtte anhålla om åtgärder för att samordna och förstärka den prognosverksamhetpå arbetsmarknadens område, som bedrivs på olika håll och då främst genomstatistiska centralbyråns prognosinstilut med syfte att få fram dels sådanaprognoser för behovet av arbetskraft, som ger en totalbild av arbetsmarknadensbehov och anger den väntade fördelningen mellan olika yrkesgrupper, delsrullande prognoser som underlag för snabba anpassningsåtgärder inom utbildnings-och omskolningsområdet, när läget förändras, 534 av i Arrie m. fl. (c) varihemställs att beslutar att lagen om allmän folk- och bostadsräkningskall omfatta även uppgifter angående önskemål om ändrade bostadsförhållanden, 872 av herrar i (s) och iJönköping (s) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begär en utredningav möjligheterna att förbättra arbetsmarknadsprognoserna och att utnyttjadessa för en rullande planering av våra arbetskraftsresurser, 876 av i m. fl. (m) varihemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om enutredning av statistiska 1 1973.19 saml. centralbyråns verksamhet i syfte att uppnå en högre gradav avgiftsfinansiering av densamma, 956 av i m. (s) vari föreslås att hos Kungl. Maj:t hemställer om en översyn avden kontinuerliga arbetslöshetsräkningen så att möjligheter skapas alt erhållaen sysselsättningsstatistik. Uppgifter i anslutning till motionerna m. m. Frågan om avgiftsfinansiering avstatistiska centralbyråns (SCB) verksamhet behandlades i 1966 årsstatsverksproposition (prop. 1966: 1 bil. 9 s. 22). I propositionen anfördechefen för att det enligt hans mening kunde visa sigändamålsenligt att i större utsträckning låta statistikkonsumenterna svara förkostnaderna för sådan statistik som utarbetas för speciella ändamål och sominte har större allmänt intresse. Den betalda statistiktjänsten samt övrig statistiskuppdragsverksamhet redovisas numera under SCB:s program Statistiskuppdragsverksamhet. Vidare omfattar programmet Teknisk uppdragsverksamhetavgiftsfinan-sierade arbeten såsom planering och genomförande av intervjuundersökningar,maskinell och databehandling och programmering m. m. Anslagen för debåda programmen får i princip inte belastas. De båda programmen redovisadeunder sistlidna budgetår ett överskott. behandlade i sittbetänkande 1972: 6 ett motionsvis framfört krav om utredning av SCB:sverksamhet för att nå högre grad av avgiftsfinansiering av densamma. Motbakgrund av det ovannämnda uttalandet avstyrkte utskottet motionen. Statistik på arbetsmarknadsområdet publiceras såväl av SCBsom (). De av SCB genomfördaarbetskraftsun-dersöknlngama () avser att belysa sysselsättningsläget förhela befolkningen. Uppgifterna avser sysselsättningsförhållanden under denvecka i vilken den 15:e infaller och inhämtas genom intervjuer med slumpmässigtutvalda personer i åldern med separat publicering . Undersökningar utfördes t. o. m. 1969 kvartalsvis (febr., maj, aug.,nov.) av SCB i samarbete med AMS. T. o. m. intervjuades vid varjeundersökning omkring 6 500 personer och under tiden maj 1963november 1969 ca12 000 personer vid varje undersökning. Fr. o. m. utförstatistiska centralbyrån en arbetskraftsundersökning varvid ca 18 000personer intervjuas per undersökning. Enligt SCB definieras begreppenarbetslösa, ej i arbetskraften och latent arbetssökande på följande sätt: Arbetslösa omfattar personer som under mätveckaninte var sysselsatta men som var arbetssökande. (Som arbetssökande räknas ejpersoner vilka exempelvis på grund av skolgång eller värnpliktstjänstgöringsökte arbete för annan tid än mätveckan.) Vidare räknas som arbetslösa sådanapersoner som a) avvaktade att få återgå till arbete från vilket deper-mitterats, b) väntade på att börja i arbete som de redanerhållit, c) skulle ha sökt arbete om de inte varit tillfälligt sjuka undermätveckan. Tillkategorin ej I arbetskraften räknas personer i åldern och däröver somunder mätveckan inte var sysselsatta eller arbetslösa enligt definitionernaovan, t. ex. personer som under mätveckan endast arbetade i eget hushåll, gicki skolan (studerade), personer som intagits för anstaltsvård eller var eljestarbetsoförmögna eller personer som av ålders- eller andra skäl lämnatförvärvslivet. Somlatent arbetssökande räknas personer ur kategorin ej i arbetskraften somuppgett att de skulle sökt arbete , om de ansett sig kunna fålämpligt arbete på bostadsorten. Arbetsmarknadsstatistiken som framställs av AMSInfördes . Uppgifterna avser förhållandena första helgfria dagen vecka då den 15:e infaller. I princip medtas samtliga på räkningsdagen anmäldaarbetslösa som under den vecka som börjar nämnda dag haft kontakt medarbetsförmedlingen och som konstaterats vara arbetslösa räkningsdagen. Vidarbetslöshetsräknmgama Inhämtas även uppgifter om vid arbetsförmedlingenanmälda medlemmar av erkänd arbetslöshetskassa, som under räkningsveckan hadekorttidsarbete på grund av driftinskränkning vid de företag där de varsysselsatta. SCBhar i anslagsframställningen för /74 uppgivit att man bl. a.planerar att utarbeta statistik avseende såväl löne/sysselsätt-nlng som andraarbetsmarknadsstatistiska variabler för olika kategorier av arbetstagare sektorer och näringsgrenar. Vidare har SCB begärt medel för utvärderingav resultaten för att få empiriskt underlag för bedömning av behovet och möjligheternatUl förbättring av undersökningarna. Departementschefen har förutvecklingsarbeten Inom SCB under delprogrammet arbetsmarknad beräknat medel isyfte att höja kvaliteten på . Fråganom arbetsmarknadsprognoser har förts fram i motioner vid riksdagarna 1970, 1971och 1972 (SU 1970: 176, CU 1971: 6, CU 1972: 6). som behandlade1970 års motioner i ämnet fann en allmän framställning från sidaInte erforderlig. Såväl 1971 som 1972 anslöt sig clvUutskottet till den Imotionerna framförda uppfattningen om värdet av arbetskraftsprognoser för helaarbetsmarknaden. erinrade emellertid om att SCB i yttrande över1970 års motioner framfört att svårigheter vid uppgörande av prognoserna bl. a.låg i bristen på relevant information. Mot bakgrund härav och vad chefen förinrikesdepartementet (prop. 1970: 1 bil. 13 s. 8384) anfört med anledningav förslag om arbetsmarlcnadsverkets organisa- tion om att statistik- och prognosverksamheten inom verket fortlöpande bordeövervägas i samråd med och avstyrkte statsutskottet1970 års motioner och civilutskottet motionsförslagen år 1971 och 1972.Riksdagen beslöt i enlighet med utskottsförslagen. Enligtlagen om allmän folk- och bostadsräkning (SFS 1970: 74) skall räkning äga rumdet år Konungen bestämmer. Uppgifter om fastigheter samt bostads- ochhushållsdata skall lämnas. Enligt lagen (6 §) skall uppgifter lämnas på sättsom bestämmes av Konungen. Med stöd av lagen utfärdades kungörelsen (SFS 1970:75) om folk- och bostadsräkningen (FOB) m. m. I kungörelsen anges (11§) att i fastighetsuppgifter skall anges bl. a. kommun och församling därfastigheten är belägen, fastighetens beteckning, fastighetsägarens namn ochadress. Dessutom skall för varje hus på fastigheten bl. a. uppges adressuppgifter,uppgifter om byggnadsår, antal bostadslägenheter I huset samt lägenhetensstorlek, huruvida huset är rad- eller kedjehus. Enligt kungörelsen skall ävenbostads- och hushållsuppgifter (1623 §§) lämnas. Kungl.Maj:t uppdrog åt SCB att göra en allsidig utvärdering av FOB1970. Särskilt skulle därvid prövas möjligheterna att erhålla motsvarandeinformation på annat sätt än genom totalräkning. SCB redovisade I oktober 1972arbetsläget och en plan för det fortsatta utredningsarbetet. Kostnaderna förutredningsarbetet anges överslagsmässlgt till 1,9 milj. kr. för budgetåret1973/74. Finansministern har inte bortsett från . föradministration beräknat medel för arbetet utan avser att i anslutning tillställningstaganden till utredningsarbetets uppläggning och inriktning föreslåerforderliga överskridanden. till hänvisad motion till årets riksdag (1973: 240)hemställs bl. a. att en rådgivande grupp skall tillsättas för att följaplaneringen av nästa folk- och bostadsräkning. Motionen har ännu ej behandlatsav . Imotionerna 1973: 353, 457, 701 och 713 vilka samtliga hänvisats tillutbildningsutskottet tas upp frågan om välfärdsforskning. Motionerna harännu Inte behandlats av utbildningsutskottet. Ipropositionen 1973: 12 framläggs förslag till lag om 1972 års allmännaföretagsräkning. Förslaget behandlas i civilutskottets betänkande CU 1973: 2. I motionen 1973: 876 hemställs om utredning avverksamheten vid statiska centralbyrån (SCB) för att uppnå en högre grad avavgiftsfinansiering av densamma. Förslaget framfördes även i motion vid 1972års riksdag. , som behandlade motionen, erinrade I sitt be- tänkande(CU 1972: 6) om uttalandet statsverksproposition (prop. 1966: 1 bil.9 s. 22) I vilket anfördes att det kunde visa sig ändamålsenligt att låtastatistikkonsumenterna svara för kostnaderna för statistik för speciellaändamål. Vidare erinrade utskottet om den avgiftsfinansiering av SCB:sverksamhet som förekommer under programmen Statistisk uppdragsverksamhet ochTeknisk uppdragsverksamhet. Den av utskottet avstyrkta motionen avslogs avriksdagen. Eftersom intet tillkommit som föranleder att utskottet frångår sintidigare uppfattning I frågan och då avgiftsfinansiering redan förekommer Iform av uppdragsverksamhet avstyrker utskottet motionen 1973: 876. Åtgärderför att förstärka, samordna och förbättra prognosverksam-heteti påarbetsmarknadens område föreslås i motionerna 1973: 57 och 872. I moiionernaföreslås även att prognoserna utnyttjas för rullande planering avarbetskraftsresurserna. I den förstnämnda motionen nämns bl. a. de prognosersom SCB gjort utbildningsutrednings (U 68) räkning. Dessaprognoser kommer enligt vad utskottet erfarit att publiceras under våren 1973.I samma motion anförs vidare alt prognoserna som sådana aldrig får tas tillintäkt för någon styrning från samhället av utbildningsutbud ocharbetsmarknadsbehov. SCB har i petita för /74 föreslagit attarbetskraftsmodeller för hela arbetsmarknaden liknande dem som utförts för U 68skall utföras med bl. a. uppgifter års folk- och bostadsräkning somunderlag. Finansministern har inte beräknat medel för ändamålet. mening bör man avvakta och utvärdera det arbete som gjorts för U 68:s räkning. bör alltså inte ställning tas till om prognosernaskall utföras med folk- och bostadsräknings material som grund. Häravföljer att nu ej heller bör bedömas prognosernas omfattning, precisering ochperiodicitet. I denna fråga vill utskottet slutligen understryka attarbetskraftsprognoser inte i sig bör styra den enskildes önskan om viss teoretisk eller praktisk utbildning. Mot bakgrund av vad ovan anförtsavstyrker utskottet motionerna 1973: 57 och 872. Imotionen 1973: 956 hemställs om en översyn av arbetslöshetsräkningen i syfteatt erhålla en sysselsättningsstatistik. De av SCB utarbetadearbetskraftsundersökningarna () avser att ge besked om sysselsättningslägetför hela befolkningen. 1 lämnas även uppgifter om arbetslösa. Fr. o. m.januari månad 1970 utförs undersökningarna . Ca 18 000 personerintervjuas per undersökning. Den av produceradestatistiken omfattar samtliga på räkningsdagen anmälda arbetslösa som haftkontakt med arbetsförmedlingen och som konstaterats vara arbetslösaräkningsdagen. För värdering och analys av begär SCB medel för budgetåret1973/74. a. anser SCB det önskvärt att revidera och förbättra bl. Finansministern föreslår istatsverkspropositionen att medel beräknas för att höja kvaliteten på . Vidare föreslår SCB att en arbetsmarknadsstatistisk årsbokstartas. Därmed skulle ökade möjligheter ges att tillrättalägga och sammanställaarbetsmarknadsstatistik och att underlätta jämförelser mellan olikastatistikgrenar. Boken bör kunna ge en samlad, översiktlig aktuell ochlättillgänglig information om arbetsmarknaden samt presenterastatistikproducenter och statistikgrenar inom området. Den i motionen upptagna frågan om en bättre och meratäckande sysselsättningsstatistik är alltså föremål för uppmärksamhet inom SCB.Med de ställningstaganden som gjorts I årets statsverksproposition torde detbil möjligt att förbättra arbetsmarknadsstatistiken I av motionärerna önskadriktning, varför något Initiativ i frågan inte är motiverat.Motionsyrkandet avstyrks. Frågan om att i allmän folk- och bostadsräkning ta inuppgifter om människors önskemål angående bostäder tas upp i motionen 1973:534. Enligt motionärerna skulle personer som önskar förändringar i sinabostadsförhållanden bl. a. tillfrågas om önskad hustyp, bebyggelsetyp samtönskan att bo i bostad med äganderätt, bostadsrätt eller hyresrätt. Den senaste folk- och bostadsräkningen (FOB) utfördes år1970. Finansministern anförde (prop. 1969: 1 bil. 9 s. 30) att materialet frånFOB används för olika ändamål, varvid särskilt borde uppmärksammas räkningensbetydelse för planerings- och utredningsverksamheten på regional och kommunalnivå. FOB var en totalräkning vid vilken fastighetsuppgifter ochbostads- och bushållsuppgifter av registrerbar och mätbar karaktär inhämtades.Räkningen genomfördes i form av postundersökning. I sammanhanget bör nämnas att SCB på Kungl. Maj:tsuppdrag gör en allsidig utvärdering av FOB 1970. Härvid skall särskilt prövasmöjligheterna att erhålla önskad information på annat sätt än genom entotalräkning. Resultatet avutvärderingsarbetet avser SCB presentera I samband med anslagsäskanden /75. Svårigheterna att tillfredsställande formulera en fråga omönskade boendeförhållanden i en totalundersökning utan anlitande av intervjuareär uppenbara. En fråga av den typ som tas upp I motionen torde vara enforskningsuppgift och inte främst ett statistiskt problem. Anslaget för finansiering av programmet Statistik,register och prognoser har beräknats innefatta medel för beslutad (prop. 9 SU 7) allmän företagsräkning ined 4,7 milj. kr. för budgetåret1973/74. har 7,6 milj. kr. beräknats för ändamålet. Totalkostnadenför räkningen beräknas uppgå till 13 milj. kr. Utskottet som finner det väl motiverat att företagsräkningen genomförs behandlar i sittbetänkande CU 1973: 2 Kungl. Maj:ts förslag till lag om 1972 års allmänna företagsräkning. Maj:ts förslag i vad de Inte särskilt behandlatsovan har inte gett utskottet anledning till erinran. 1. beträffandeutredning om avgiftsfinansiering att avslår motionen 1973: 876, 2. beträffandeprognosverksamheten på arbetsmarknadens område att avslår motionerna1973: 57 och 872, 3. beträffandesysselsättningsstatistik att avslår motionen 1973: 956, 4. beträffandekartläggning av bosladsönskemålen att avslår motionen 1973: 534, 5. att riksdagentill : Statistik, register och prognoser för budgetåret1973/74 anvisar ett förslagsanslag av , 6. att riksdagenför /74 a. tillStatistiska centralbyrån: Statistisk uppdragsverksamhet anvisar ett förslagsanslag av , b. till : Teknisk uppdragsverksamhet anvisar ett förslagsanslag av . Närvarande: herrar Grebäck (c), (), (),Tobé (fp), (s), fröken (), herrarPetersson I (s), (), (), (),herrar (), Wennerfors (m), (vpk), Äkerfeldt (c) och Annerås(fp). 1. beträffande utredning omavgiftsfinansiering av fröken () som anser att dels det stycke i utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "I motionen" och på s. 5 slutar med "motionen 1973:876" bort ha följande lydelse: Frågan om utredning av SCB:s verksamhet för att uppnåhögre grad av avgiftsfinansiering tas upp i motionen 1973: 876. Motionärernaifrågasätter om utgiftsexpansionen inom statistikområdet motsvarar en ökningav det faktiska behovet av statistik. I likhet med motionärerna finnerutskottet det angeläget att möjligheterna till en ökad kommersialisering avSCB:s verksamhet undersöks. dels utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande utredning omavgiftsfinansiering att bifaller motionen 1973: 876, 2. beträffande anslag tillStatistiska centralbyrån: Statistik, register och prognoser av fröken () och () som anser att dels det stycke i utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Anslaget för" och på s. 7 slutar med "allmännaföretagsräkning" bort ersättas med text av följande lydelse: Finansministern beräknar i årets statsverksproposition atttotalkostnaden allmänna företagsräkning kommer att uppgå till 13milj. Av dessa medel har t. o. m. innevarande budgetår beviljats 7,6 milj.kr. För /74 beräknas 4,7 mUj. I motioner till 1971 och riksdagar harföreslagits att medel för räkningen inte borde beräknas. De av civilutskottetavstyrkta (CU 1971: 6, CU 1972: 6) motionerna har emellertid avslagits avriksdagen. I reservation till civilutskottets betänkande vid riksdagsbehandling av frågan anförde moderata samlingspartiets representanter i utskottetatt det i det då rådande statsfinansiella läget var väl motiverat att uppskjutaräkningen. I sitt betänkande CU 1973: 2 behandlar utskottet propositionen 1973:12 med förslag till lag om 1972 års allmänna företagsräkning. I propositionenanförs bl. a. att det är osäkert om det kommer att finnas behov avföretagsräkningar av det slag det här gäller. Osäkerheten hänger samman medutvecklingen inom datatekniken m. m. Mot bakgrund även av rådande osäkerhetbör allmänna företagsräkning över huvud taget inte utföras. Ienlighet härmed bör anslaget till SCB:s Statistik, register och prognoserräknas ned med 4,7 milj. kr. för /74. dels utskottetshemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. att till Statistiskacentralbyrån: Statistik, register och prognoser för /74 anvisarett förslagsanslag av , betänkande i anledning av propositionen1973:12 med förslag till lag om 1972 års allmänna företagsräkning jämte motion. Maj:t har i propositionen1973: 12 föreslagit att anta inom upprättatförslag till lagom allmänna företagsräkning. I propositionen läggs fram förslag till bestämmelser förföretagsräkningen. I de föreslagna bestämmelserna anges bl. a. vilka som skallvara uppgiftsskyldiga för företagsräkningen, uppgiftsskyldighetens omfattningoch på vilket sätt uppgifterna skall lämnas. I motionen 1973: 1583 av herrarBrundin (m) och i (m) hemställs 1. alt riksdagenavslår Kungl. Maj:ls proposition 1973: 12 med förslag till lag om 1972 årsallmänna företagsräkning, 2. att riksdagenuttalar att företagsräkning inte får komma till stånd. företagsräkningar i m. m. Den första allmännaföretagsräkningen avsåg och omfattade i princip alla privata ochoffentliga företag I alla näringsgrenar utom jordbruk och därmed förenatskogsbruk. Räkningen innehöll uppgifter per verksamhetsställe om antalanställda, omsättning, motorfordon och bränsleförbrukning. En andraföretagsräkning planerades att genomföras men kom aldrig tillutförande. Den andra allmänna företagsräkningen kom inte attgenomföras . Denna omfattade all rörelsedrivande verksamhet medvissa undantag. Uppgifter som inhämtades för varje verksamhetsslälle gälldefrämst omsättning, antalet sysselsatta och1951, utbetalade löner samt lagrets värde vid utgången av . Förutom de båda allmänna företagsräkningarna har tvåpartiella räkningar genomförts, nämligen en handelsräkning och ensågverksinventering . Enligt statsmakternas beslut (prop. 1969: 1 bil.9 s. 34, SU 7) skall en allmän företagsräkning avseende genomföras. CU 1973: 2 10 Totalkostnaden för räkningen beräknas uppgå till 13milj. av vilka 7,6 milj. kr. Utskottet föreslår i sittbetänkande CU 1973: 1 i samband med behandling av anslag till statistiskacentralbyrån (SCB) att för /74 beräknar 4,7 milj.kr. Det primära syftet med företagsräkningen är enligt finansministern att belysa nuläget beträffande näringslivets strukturI olika avseenden och dess lokalisering. Genom räkningen får man ett underlagsmaterialav stort värde vid det planeringsarbete som bedrivs av myndigheter ochföretag. Dessutom kommer det insamlade materialet att kunna utnyttjas vidinternationella jämförelser. Uppgiftsskyldighetenbör enligt finansministerns förslag bestämmas i lag av icke permanent karaktärbl. a. mot bakgrunden av att någon ytterligare företagsräkning inte planerasatt genomföras inom den närmaste tioårsperioden samt att osäkerhet råder omett framtida behov av företagsräkningar av det slag det här gäller. Osäkerhetenuppges hänga samman med utvecklingen inom datatekniken m. m. Det framlagda lagförslagetframgår av bilaga till detta betänkande. Ienlighet med gällande princip anser finansministern att ersättninginte bör utgå för de kostnader som uppgiftslämnarna vidkänns på grund avföretagsräkningen. Imotionen 1973: 1583 föresläs alt avslår förslaget till lag om 1972års allmänna företagsräkning. Motionärerna anför att förelagensuppgiftsskyldighet redan är betungande. Vidare ifrågasätts behovet av enallmän företagsräkning bl. a. mot bakgrund av finansministerns ovan refereradeuttalande om utvecklingen inom datatekniken. propositionen anförts om vikten av att företagsräkningen kommer till ståndfinner sig utskottet kunna godta. Det är av stor vikt att aktuella data omnäringslivets struktur erhålls inte minst mot bakgrund av att drygt 20 årförflutit sedan den senaste allmänna företagsräkningen gjordes. Det framlagdalagförslaget synes väl ägnat att tillgodose det av finansministern anförda ochav utskottet godtagna syftet med företagsräkningen. Yrkandet i motionen omavslag på lagförslaget avstyrks. Imotionen föreslås vidare ett uttalande att företagsräkninginte får komma till stånd. Utskottet har behandlatmotioner i vilka föreslagits att medel för en allmän företagsräkning inte börberäknas (CU 1971: 6 och CU 1972: 6). Varken vid eller 1972 årsbehandling fann utskottet det motiverat att statsmakternas tidigare beslut omen allmän företagsräkning (prop. 1969: 1 bil. 9 s. 34, SU 7) inte fullföljdes.Riksdagen har båda gångerna följt utskottet. I sitt betänkande CU 1973: 1 harutskottet behandlat frågan om medelför /74 för en allmän företagsräkning. Utskottet fann inte skälfrångå tidigare ställningstaganden i frågan. Med hänvisning härtill avstyrksdet i moiionen 1973: 1583 föreslagna uttalandet av om attföretagsräkningen inte får komma till stånd. a. med bifalltill Kungl. Maj:ts förslag och med avslag å mo tionen 1973: 1583, yrkandet 1, antar vid propositionen och vid detta betänkande fogat förslag till lag om 1972 års allmänna företagsräkning, b. avslårmotionen 1973: 1583, yrkandet 2. Närvarande:herrar Grebäck (c), (). (), Tobé (fp), iÖrkelljunga (s), fröken (), herrar i (s), (), (), (), herrar (), Wennerfors (m),(vpk), Åkerfeldt (c) och Annerås (fp). av fröken () och () som under förutsättning av bifall till den vid utskottets betänkande CU 1973: 1fogade reservationen 2 anser att delsden del i utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Vad i" och pås. 11 slutar med "till stånd" bort ersättas med text av följande lydelse: Utskottetbehandlar i sitt betänkande 1973: 1 anslag till SCB för nästa budgetår. Ireservation 2 till betänkandet anförs att äskade medel för företagsräkningen 4,7 milj. kr. Inte borde utgå och att räkningen inte bör genomföras. Enligtpropositionen föreslås allmänna företagsräkning utföras i form av enpostenkät och komma att omfatta nära nog samtliga rörelseidkare, aktiebolag ochekonomiska föreningar. Företagsrälcningen företer alltså till sin uppläggningstora likheter med folk- och bostadsrälcnlng (FOB). Med tanke på FOB:sytterst negativa mottagande och mot bakgrund av den utvärdering av FOB sompågår inom SCB med sikte på presentation I SCB:s petita 1974/75 finns detgoda skäl att avslå förslaget till lag om 1972 års allmänna företagsräkning.Motionsyrkandena tillstyrks. CU 1973: 2 12 dels utskottets hemställan bort ha följandelydelse: att med bifall till motionen 1973: 1583