bet · FW01KrU7 · 1973-12-31 00:00:00 — Kulturutskottetsbetänkande nr 1973 KrU1973:7 Kulturutskottetsbetänkande i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag /74 till konst, litteratur, musik, teater m. m. jämte motioner. 1.Vissa allmänna kulturfrågor. Maj:t har i propositionen 1973: 1 bilaga 10() under punkterna B 1B 11, B 13B 17 framlagt de förslagbeträffande anslag för /74 till konst, litteratur, musik, teaterm.m. som utskottet i det följande behandlar under punkterna 213. I ettinledande avsnitt (s. 1318) erinrar departementschefen om att nuframlagt sitt huvudbetänkande Ny kulturpolitik (SOU 1972: 66) och att dettasänts ut på remiss. Han framhåller att det i betänkandet finns ett omfattandeunderlag för den fortsatta diskussionen rörande samhällets uppgifter påkulturområdet och att avsikten är bl. a. att remissbehandlingen skall leda tillatt olika frågor på det kulturpolitiska fältet blir kända i så vida kretsar sommöjligt. Information och debatt i frågorna bör i hög grad kunna nå ut ävenutanför de organ som normalt deltar i remissarbetet. Detmaterial i kulturfrågorna som kommer att föreligga efter remissbehandlingenbör enligt departementschefen kunna utgöra ett viktigt underlag förstatsmakternas ställningstagande till de statliga kulturpolitiska insatsernaunder . Vissa delar av förslagen års musei- ochutställningssakkunniga torde kunna behandlas parallellt med kulturrådetsförslag. I fråga om kulturrådetsarbete uttalar departementschefen följande. betonar behovet av att en preciseradmålsättning utarbetas för samhällets kulturpolitiska insatser. Till detkulturpolitiska området hänför utöver de konstnärligauttrycksformerna även press, radio och TV, insatser för att bevara vårtkulturarv samt delar av folkbildningsverksamheten. Kulturrådetuttalar att det övergripande målet för samhällets kulturpolitik bör vara attmedverka till att skapa en bättre samhällsmiljö och att bidra till jämlikhet. Föratt detta mål skall kunna förverkligas bör enligt verksamheten ochbeslutsfunktionerna inom kulturområdet ytterligare decentraliseras och dekulturpolitiska insatserna samordnas med andra samhällsinsatser och utformasmed hänsyn till olika gruppers förutsättningar och behov. Åtgärderna bör fåsådana former att kontakten mellan olika grupper förbättras och att flermänniskor får möjlighet att delta i kulturell verksamhet. Även en störregeografisk spridning av den kulturella verksamheten bör eftersträvas. KrU 1973: 7 2 åtgärderkommer att behövas för statens, landstingens och kommunernas insatser. Frågornaom utformningen av de statliga insatserna för olika grupper av kulturarbetarekommer att behandla i ett senare betänkande. De åtgärder som nästa budgetår vidtas påkulturområdet bör enligt departementschefen bygga vidare på den fördakulturpolitiken men på ett sådant sätt att insatserna även kan anpassas efterde riktlinjer som dragit upp. Vissa av de förslag till anslagsuppräkningarsom läggs fram är av sådan art att de föreslagna resurserna kan komma attomfördelas sedan ställning tagits till förslag. I fråga om stödettill kulturarbetarna uttalas slutligen att den utbyggnad som föreslås utgör enförstärkning inom ramen för nuvarande system i avvaktan på ställningstagandetill ett kommande betänkande från om stipendier, ersättningar ochåtgärder för att skapa social trygghet. Idetta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1973: 451 av (vpk) vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj:t hemställer att bestämmelser utarbetas förstatsbidrag till kommunala konstsalonger, till konstnärskooperativa ochkollektiva utställningslokaler samt till ersättning för de utställandekonstnärerna, . 1973: 675 av m. fl. (m) vari hemställsatt hos Kungl. 1. uttalar att fortsatta samhälleliga insatser för attförbättra kulturskaparnas ekonomiska villkor bör utformas enligt principen omersättning till kulturskaparna för utfört arbete, 2. anhåller att Kungl. Maj:t i samarbete medkulturskaparnas egna organisationer utarbetar förslag rörande hur olikaarbetsuppgifter genom samhällets försorg skall kunna erbjudas olikakulturskapare, 3. anhåller om att en undersökning görs i syfte attklarlägga orsakerna till den skiftande efterfrågan på kultur som uppenbarligeninte bara har sin grund i socialgmppstillhörighet och utbildningsbakgrund, 1973: 683 av m. fl. (fp) i vad avserhemställan att hos Kungl. Maj:t begär att frågan om statsbidrag tillkommunerna för ersättning i samband med konstutställningar blir föremål förutredning. Med anledning av yrkandet i motionen 1973: 675 omden principiella inriktningen av fortsatta samhälleliga insatser för attförbättra kultur- skaparnasekonomiska villkor far utskottet erinra om att utskottet i sittbetänkande nr 18 som sin mening uttalade, att det allmännas insatser förkulturarbetarna i första hand bör ha formen av ersättning för utfört arbete.Utskottet framhöll därvid att dylik ersättning kan ha åskilliga former ochförutsatte att frågan om ersättningsprincipens till-lämpning skulle komma attprövas av . Det nu föreliggande motionsyrkandet i frågan gerutskottet anledning att understryka vad utskottet sålunda uttalade förra året.Eftersom i ett kommande betänkande kommer att behandla frågorna omutformningen av statliga insatser för olika grupper av kulturarbetare, ansersig utskottet emellertid inte böra föreslå att göra nuifrågavarande, i motionen 1973: 675 önskade uttalande. Imotionen 1973: 675 har även hemställts att anhåller att Kungl. Maj:ti samarbete med kulturskaparnas egna organisationer utarbetar förslag rörandehur olika arbetsuppgifter genom samhällets försorg skall kunna erbjudas olikakulturskapare. Utskottet uttalade i sitt nyssnämnda betänkandeatt tanken att olika arbetsuppgifter genom samhällets försorg skulle kunnaerbjudas olika kufturskapare var väl värd att pröva. Utskottet räknar liksomförra året med att tanken kommer att övervägas inom ramen för kulturrådetsarbete och anser därför att inte har anledning att nu hos Kungl.Maj:t begära förslag i frågan. Utskottet vill tillägga att det synes utskottetnaturligt att kulturarbetarnas egna organisationer får tillfälle att ange sinasynpunkter på frågan innan ett förslag läggs fram. Isamma motion konstateras vidare att långtifrån alla medborgare blir delaktigaav kvalitativt högtstående kulturupplevelser. Något egentligt mått på dettaförhållande finns inte och orsakerna är inte heller tillfredsställandeklarlagda. Motionärerna uttalar att det knappast kan vara lämpligt att inrättaen helt ny kulturorganisation utan grundläggande undersökningar om bakgrundentill förekommande variationer i kulturefterfrågan och anser att hosKungl. Maj:t bör anhålla om en undersökning av orsakerna till den i motionenangivna skiftande kulturefterfrågan. Utskottetfår med anledning härav först erinra om att utskottet i sittbetänkande nr 18 i ett liknande sammanhang underströk värdet av en utvecklingav den kultursociologiska forskningen. Före komsten av sädana variationer ikulturefterfrågan som motionärerna angivit innebär onekligen problem som manhar anledning att uppmärksamma både i forskningssammanhang och i det dagligakulturarbetet där man eftersträvar att göra allt fler människor delaktiga ikulturella upplevelser av olika slag. Problemen har emellertid sin motsvarighetpå många andra områden. Utskottet anser dock inte att det finns tillräckligaskäl för att nu hos Kungl. Maj:t anhålla om en undersökning av denart som angivits i motionen. Delade meningar kan inte råda om att det förbildkonstnärerna är av väsentlig betydelse att ha goda utställningsmöjligheter.I dagens läge då remissbehandlingen av betänkande Ny kulturpolitikpågår kan utskottet emellertid inte tillstyrka yrkandet i motionen 1973: 451att hos Kungl. Maj:t skall hemställa om utarbetande av bestämmelserför statsbidrag till kommunala konstsalonger och vissa andra typer avutställningslokaler. Fråganom de kostnader som för konstnärerna är förenade med utställningar av derasverk tas upp i två motioner. I motionen 1973: 451 hemställs att hosKungl. Maj:t anhåller om utarbetande av bestämmelser omutställningsersättningar till konstnärer medan det i motionen 1973: 683 önskasen utredning av frågan om statsbidrag till kommunerna för ersättningar isamband med konstutställningar. Utskottetsom vill understryka önskvärdheten av en snar redovisning av kulturrådetsfortsatta utredningsarbete om utformningen av statliga insatser för olikagrupper av kulturarbetare anser sig inte böra tillstyrka motionerna 1973: 451och 1973: 683 i nu ifrågavarande delar. Under åberopande av detanförda hemställer utskottet 1. att avslår motionen 1973: 675 i vad avser kulturskaparnasekonomiska villkor, 2. att avslår motionen 1973: 675 i vad avser arbetsuppgifterför olika kulturskapare, 3. att avslår motionen 1973: 675 i vad avser undersökning omen i motionen angiven skiftande kulturefterfrågan, 4. att avslår motionen 1973: 451 i vad avser utarbetande avbestämmelser för statsbidrag till kommunala konstsalonger och vissa andrautställningslokaler, 5. att avslår motionerna 1973: 451 och 1973: 683, båda i vadavser ersättning till konstnärer i samband med konstutställningar. Maj:t har under punkten B 1 (s. 1921) föreslagitriksdagen att till Konstnärsstipendier för /74 anvisa ettreservationsanslag av . I motionen 1973: 683 av m. fl. (fp)hemställs, såvitt nu är i fråga, att under ättonde huvudtiteln utöver vad Kungl. Maj:t begär anvisar . somprojektstöd till tonsättare. Innebörden härav är att motionärerna anser att ettförslag om projektstöd som Musikaliska styrelse lagt fram skallgenomföras. I propositionen redovisas att tillsammans med representanter för Föreningen tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att närmare undersöka de svenskatonsättarnas villkor. Gruppens arbete har bl. a. resulterat i ett förslag omprojektstöd på musikområdet med huvudsyfte att möjliggöra för svenska musikinstitutioneratt beställa svensk musik. har för nästa budgetårföreslagit en medelsanvisning av . för detta ändamål. I propositionenhar emellertid inte lagts fram något förslag om dylikt projektstöd och som skälhärtill har anförts att förslag rörande kulturarbetarnas villkor är att väntafrån . Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag vilket innebären höjning av anslaget med 1 milj. kr. och avstyrker därmed yrkandet i motionen1973: 683 om en höjning med ytterhgare . att med bifall tillpropositionen 1973: 1 och med avslag å motionen 1973: 683 i denna del till Konstnärsstipendierför /74 anvisar ett reservationsanslag av . Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punkten B 2 (s. 22) och hemställer att tillKonstnärsbelöningar för /74 anvisar ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:tsförslag under punkten B 3 (s. 2223) och hemställer att till Statens konstrådför /74 anvisar ett förslagsanslag av . Förvärv av konst för statens byggnader m.m. Kungl.Maj:t har under punkten B 4 (s. 2324) föreslagit att 1. godkänna vad ipropositionen 1973: 1 anförts angående beställningar av konst, som föranlederutgifter under senare budgetår än /74, 2. till Förvärv avkonst för statens byggnader m. m. för /74 anvisa ettreservationsanslag av . I motionen 1973: 683 av herrKällstad m. fl. (fp) hemställs, såvitt nu är i fråga, att under B 4 Förvärvav konst för statens byggnader m. m. utöver vad Kungl. Maj:t begärt anvisar500 . 1* 1973. har i sinanslagsframställning för nästa budgetår uttalat att sysselsättningsläget förlandets konstnärer liksom behovet av konst hos statliga myndigheter motiveraratt anslaget höjs med 2 milj. kr. till 5 milj. kr. Förslaget i propositioneninnebär oförändrad medelsanvisning. I motionen 1973: 683 uttalas bl. a.att staten bör satsa betydligt mer på förvärv av konst och försöka nå upp tillden norm, som man sökt tillämpa i det offentliga byggandet, nämligen att minsten procent av byggnadsvärdet skall anslås till konstnärlig utsmyckning.Motionärerna betonar den betydelse detta skulle ha för bildkonstnärerna. Utskottet anser sig inte böraföreslå att gå utöver Kungl. Utskottet avstyrkerdärför motionen 1973: 683, såvitt nu är i fråga. 1. att godkänner vad ipropositionen 1973: 1 anförts angående beställningar av konst, som föranlederutgifter under senare budgetår än /74, 2. att med bifall tillpropositionen 1973: 1 och med avslag å motionen 1973: 683 i denna del tillFörvärv av konst för statens byggnader m. m. för /74 anvisar ettreservationsanslag av . Ersättning ät författare m. fl. för utlåning av derasverk genom bibliotek m.m. Kungl. Maj:t har under punkten B 5 (s. 2426) föreslagitriksdagen att till Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verkgenom bibliotek m. m. för /74 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1973: 32 av herrar () och () hemställs att hos Kungl. Maj:t hemställer om ensådan ändring av 3 § kungörelsen angående att rättentill författar-penning utsträcks till att gälla även vetenskapliga bibliotek. Gällande bestämmelser m. m. Bestämmelserna ombiblioteksersättning är meddelade i kungörelsen (1962: 652) om Sverigesförfattarfond (ändrad : 553). Enligt kungörelsen utgår ersättningmed vissa angivna grundbelopp för utlåning genom stifts- och landsbibliotek,länsbibliotek, folkbibhotek och skolbibliotek av dels svenska litterära verk ioriginal, dels litterära verk i svensk översättning, i båda fallen underförutsättning att verken är skyddade enligt gällande lag om upphovsrätt tilllitterära och konst- Ersättning utgår också för verk av angivna slag som vid nämnda bibliotekingår i referenssamlingarna och inte lånas ut. Biblioteksersättningutgår inte för utlåning respektive förekomsten av referensexemplar vid andrabibliotek än de nämnda. Innevarandebudgetår uppgår biblioteksersättningens grundbelopp i fråga om originalverktill för hemlån och till för referensexemplar samt i fråga omöversatt verk till för hemlån och till för referensexemplar. Genombeslut av Kungl. Maj:t bestäms hur stort belopp som i form avbiblioteksersättning skall överföras från förevarande anslag till Sverigesförfattarfond. Storleken av detta belopp beror dels av grundbeloppens storlek,dels av omfattningen av den utlåning, respektive det bestånd avreferensexemplar som biblioteksersättningen skall grunda sig på. Dennaomfattning bedöms på grundval av stickprovsundersökningar som genomförs isamverkan mellan författarfonden och . Avde medel som överförs från anslaget till fonden disponeras en del tillindividuella ersättningar medan återstoden tillförs fondens s. k. fria del.Individuell ersättning, s. k. författarpenning, utgår till svenska författareav originalverk med f. n. av grundbeloppet för hemlån av originalverkoch av grundbeloppet för referensexemplar av dylikt verk. I den mån enförfattare når upp till en ersättning i form av författarpenning som överstigerett gränsvärde av . (100 000 boklån eller 25 000 referensexemplar)sker en reduktion av den del av ersättningen som ligger över gränsvärdet.Reduktionen sker i två etapper. Omvänt gäller den regeln att belopp som intenår . (1 500 lån eller 375 referensexemplar) inte betalas uttill vederbörande författare utan i stället ingår i fondens fria del. Om enbok har högst tre upphovsmän (författare, illustratörer) delasförfattarpenningen lika mellan dem. För verk med fler än tre upphovsmän utgåringen individuell ersättning. Denfria delen av fonden används efter bestämmande av författarfondens styrelsetill stipendier, pensioner, understöd och andra för författare, översättare m.fl. gemensamma ändamål. Gällandesystem för biblioteksersättning bygger inte på någon i lagen om upphovsrätttill konstnärliga och litterära verk eller annorstädes fastslagen laglig rättför upphovsmännen att erhålla dylik ersättning. Förslag om införande av endylik rätt framfördes av Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsorganisation(KLYS). I detta förslag berördes även frågan om en utvidgning avförfattarersättningen till att gälla vetenskapliga bibliotek. KLYS' förslag harsedermera överlämnats till den nordiska kommittén för översyn av den upphovsrättsligalagstiftningen. harenligt sina direktiv bl. a. att ompröva de nuvarandestatliga insatserna för direkt författarstöd. Utredningen bör därvid väga olikamöjliga insatser för författar- och litteraturstöd mot varandra inom helaområdet och se till den samlade verkan som man vill eftersträva. I motionen 1973: 32 hemställs om en sådan ändringav gällande bestämmelser att rätten till författarpenning utsträcks till attgälla även vetenskapliga bibliotek. Motionärerna anser att nuvarande bestämmelserdiskriminerar författare av vetenskapliga verk och framhäver att motionskraveti sin helhet är motiverat av en önskan om jämställdhet mellan författare tillverk av olika slag. Ivad avser motionärernas önskan om jämställdhet mellan författare av olika slagvill utskottet erinra om att jämställdhet föreligger så till vida sombiblioteksersättning utgår även för vetenskapliga verk vid stifts- ochlandsbibliotek, länsbibliotek, folkbibliotek och skolbibliotek och för dylikaverk som genom ett sådant bibliotek lånas intemrbant från ett vetenskapligtbibliotek. Den brist på jämställdhet som motionärerna har i tankarna ligger isjälva gränsdragningen mellan olika typer av bibliotek. De vetenskapligabiblioteken där man har den långt övervägande delen av lån respektivereferensexemplar av vetenskapliga verk faller utanför ersättningssystemetvilket, i vad gäller författarpenning, drabbar författarna till dylika verk ochi övrigt författarkollektivet som helhet. Antaletlån från de bibliotek som omfattas av reglerna för biblioteksersättningen harberäknats uppgå till ca 72 milj. medan motsvarande siffra för devetenskapliga biblioteken är ca 1,3 milj. Utlåningen vid dessa senare bibliotekbestår i huvudsak av verk av sådant slag att de i princip inte omfattas avbestämmelserna för biblioteksersättning. Genomdet stickprovsförfarande som används registreras sammanlagt 150 000200 000lån . Detta stickprovsförfarande är enligt författarfonden tillräckligtför att ge rättvisa resultat för de flesta författare men kan slå meraslumpartat när det gäller författare med låga utlåningssiffror och däremotsvarande låga ersättningsbelopp. Man har dock inom fonden ansett sig nödsakadatt göra en avvägning mellan rättvisekravet och de dryga kostnader som enutökning av stickprovsundersökningarna skulle medföra kostnader som skullebelasta fonden och därmed författarna själva som kollektiv. Någotförslag om en sådan ändring i gällande bestämmelser som motionärerna syftartill har inte förts fram av eller Sverigesförfattarfond. Ettmed det nu föreliggande identiskt motionsyrkande avstyrktes av utskottet vid riksdag med motiveringen att enändring i enlighet med motionärernas förslag kunde beräknas medföra ettomfattande arbete som knappast kunde anses stå i rimlig proportion till debelopp som därigenom kunde väntas bli tillförda fonden, detta därför att utlåningenfrån de vetenskapliga biblioteken till övervägande del gäller verk för vilkaförfattarpenning inte utgår. Med hänsyn till vad som anförts i det föregående finnerutskottet inte anledning för att göra den i motionen önskade framställningentill Kungl. Utskottet som inte har någon erinran mot Kungl. Maj:tsförslag vilket innebär en höjning av anslaget med . 1. att avslår motionen 1973:32, 2. att till Ersättning åt författarem. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. för /74anvisar ett förslagsanslag av . m. fl. Maj:ts förslag under punkterna B 6B 10 (s. 2635) och hemställer attriksdagen för /74 anvisar 1. till ettförslagsanslag av , 2. till Teater- och musikrådet ettförslagsanslag av , 3. till Bidrag till Operan ochDramatiska teatern ett reservationsanslag av , 4. till Bidrag till Svenskariksteatern ett reservationsanslag av , 5. till Bidrag till stadsteatrar ochdärmed likställda teatrar ett förslagsanslag av . Maj:t har under punkten B11 (s. 3646) föreslagit att till Rikskonsertverksamhet för budget /74 anvisa ett reservationsanslag av . I motionen 1973: 440 av herrAndersson i m. fl. (m) hemställs att till Rikskonsertverksamhetför /74 anvisar ett reservationsanslag av . Motionärerna uttalar sintillfredsställelse med utbyggnaden av verksamheten vid Institutet förrikskonserter (IRK) och då bl. a. med den vidgade skolkonsertverksamheten. Medmotiveringen att det är angeläget att söka begränsa de ständigt ökandeoffentliga utgifterna på alla områden där detta kan ske utan att nödvändigsamhällsservice härigenom åsidosätts, riktar motionärerna viss kritik motpropositionens för- slag om en anslagshöjning. De anser att propositionensförslag om anvisande av . till en utbyggnad av fonogramverksamhetenoch information härom inte bör beviljas. Vad angår skolkonsertverksamheten ochden allmänna konsertverksamheten anser de att den ökning av medelsanvisningensom Kungl. Maj:t föreslagit bör reduceras från . I propositionen redovisas detförslag som konsertbyråutredningen lagt fram i betänkandet (SOU 1971: 73)Fonogrammen i musiklivet. Ökade statliga insatser föreslås i detta främst påföljande områden nämligen produktion och distribution av fonogram,konsumentinformation om repertoar och apparatur samt dokumentation av ljudandematerial och musikforskning. De frågor som utredningen tar upp är enligtdepartementschefen av stor betydelse, men han anser att utredningen inte lagtgrunden för en mer genomgripande och långsiktig lösning av problemen påfonogram-området. Med hänsyn härtill förklarar han sig inte beredd att tadefinitiv ställning till det statliga engagemanget på detta område. I ställetföreslås ett ökat statligt stöd om . för att Institutet förriks-konserter (IRK) ytterligare skall kunna utveckla sin försöksverksamhet medproduktion och distribution av fonogram. Vidare beräknas i propositionen enanslagshöjning om . för viss utvidgning av skolkonsertverksamhetenoch den allmänna konsertverksamheten. I motionen 1973: 440 föreslås att anslaget i förhållandetill Kungl. Maj:ts förslag minskas med 1 milj. kr., varav . tillfonogramverksamheten vid IRK och . till skolkonsertverksamheten ochden allmänna konsertverksamheten. Utskottet finner det för sin del värdefullt att nya vägarprövas att sprida kvaUficerad musik och tillstyrker därför förslaget ipropositionen om anvisande av . för att IRK skall få möjlighet attytterligare utveckla sin försöksverksamhet med produktion och distribution avfonogram. De synpunkter på denna verksamhet som framförts i propositionen harinte givit utskottet anledning till erinran. Vad gäller skolkonsertverksamheten och den allmännakonsertverksamheten vill utskottet särskilt framhålla den förstnämnda verksamhetensbetydelse för att förståelse och känsla tidigt skapas för kvalificerad musikfrån olika tidsperioder och skilda kulturer. Med hänvisning till vad ovan anförts tillstyrker utskottetKungl. Maj:ts förslag och avstyrker alltså motionen 1973: 440. att med bifall tillpropositionen 1973: 1 och med avslag på motionen 1973:440 tillRikskonsertverksamhet för /74 anvisar ett reservationsanslag av17 . Utskottet tillstyrker Kungl.Maj:ts förslag under punkten B 13 (s. 4648) och hemställer att till Musikaliskaakademien för /74 anvisar ett förslagsanslag av . Maj:t har under punkten B 14(s. 49) före slagit att till Tidskriftsstöd för /74 anvisa ett reservationsanslag av . Utskottet behandlar i detta sammanhang motionerna 1973: 169 av m. (vpk) vari hemställs att beslutar att till Tidskriftsstöd /74 anvisa ett reservationsanslag av , 1973: 1251 av () varihemställs att till Tidskriftsstöd anvisar ett i förhållande tillKungl. Maj:ts förslag med . förhöjt reservationsanslag om 1 500 000kr. I motionerna 1973: 169 och 1973:1251 erinras om att tidskriftsnämnden begärt en ökning av anslaget med 600 000kr. Maj:ts förslag innebär oförändrad medelsanvisning. Den allt betydelsefullare roll som de icke-kommersiellatidskrifterna och bulletinerna fått genom dags- och veckopressens ökademonopoli-sering gör det enligt motionen 1973: 169 väsentligt att dessatidskrifter och bulletiner ges goda existensmöjligheter. Motionärerna hemställerdärför om en höjning av anslaget med . Denna höjning bör helt läggaspå stödformen grundbidrag.