bet · FW01JuU24 · 1973-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsbetänkande nr 1973 JuU 1973: 24 betänkande i anledning av Kungl. Maj:tsi propositionen 1972: 1 framlagda förslag rörande lokaliseringen av en centralförvaltningsmyndighet för domstolsväsendet, m. m. jämte motioner. Maj:t har i propositionen1972: 1, bilaga 4, under punkten D 10 (s. 5865), såvitt nu är i fråga,föreslagit att besluta att en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet inrättas i fr. o. m. . beslöt , med bifall tUl Kungl.Maj:ts förslag i motsvarande del, att en central förvaltningsmyndighet skallinrättas för domstolsväsendet (JuU 1972: 8, rskr 1972: 159). Därjämte beslötsatt tiU höstsessionen med riksdag uppskjuta frågoma om lokalisering avmyndigheten och tidpunkten för dess inrättande. beslötriksdagen (JuU 1972: 25) att uppskjuta behandlingen av dessa frågor till 1973års riksdag. Väckta I anledning av prop. Motionen 1972:912 av m. fl. (s, c, fp, m), vari hemställs att vidsin behandling av frågan om lokaliseringsorten för ett framtida domstolsverkbeslutar att detta verk förläggs tiU . Motionen 1972:918 av herrar i (s) och (), vari hemställs attriksdagen vid behandlingen av prop. 1972: 1, bil. 4, beslutar att den centralaförvaltningsmyndigheten för domstolsväsendet lokaliseras till . Väckta i anledning av prop. 1973: 55 angåendeomlokalisering av viss statlig verksamhet Motionen 1973:1719 av herrar i (c) och (), vari hemställs attriksdagen beslutar att den centrala förvaltningsmyndigheten fördomstolsväsendet lokaliseras till . Motionen 1973:1721 av i m.fl. (s, c, fp, m, vpk), vari hemställs attriksdagen vid sin behandling av frågan om lokaliseringen av domstolsverketbeslutar förlägga verket till med slutlig placering iSandviken. Motionema under 3. och 4. har remitterats tillinrikesutskottet. De 1 1973. JuU 1973: 24 2 hardärefter jämte yttrande (InU 1973: 1 y), som bilagts detta betänkande,överlämnats till justitieutskottet. Ärendetstidigare handläggning m. m. Maj:t åt särskUda sakkunnigaatt utreda frågorna om vUken ställning och vilka arbetsuppgifter som börtillkomma en central förvaltningsmyndighet på domstolsväsendets område saml omorganisationen av en sådan myndighet. De sakkunniga, som antog benämningendomstolsverksutredningen, skulle också undersöka om den nya myndigheten kundeförläggas utanför . Domstolsverksutredningeninhämtade yttrande i lokaliseringsfrågan från delegationen för lokalisering avstatlig verksamhet (se SOU 1971: 41 s. 121). Delegationen ansåg i yttrande,avgivet , att övervägande skäl talade för att domstolsverketförlades tUl . 1 yttrandet framhölls att såväl somSundsvall utgjorde lämpliga lokaliseringsorter samt att, när det gälldeangelägenheten av att till de båda orterna lokalisera statlig verksamhet överhuvud taget, hade något företräde. Isitt betänkande (SOU 1971: 41) Ny domstolsadministration uttaladedomstolsverksutredningen (s. 89) att verket borde kunna lokaliseras utanförStockholmsområdet, men utredningen framhöll att vissa olägenheter var förenademed en sådan lokalisering. Utredningen tillade att det i och för sig inte varnödvändigt att förlägga verket till en hovrättsstad. Den fann att det fråneffektivitetssynpunkt var klart bättre att verket, i stället för tUl ,förlades till någon ort i med goda möjligheter till kontaktermellan verket och myndigheterna inom förvaltningsområdet. I fråga ompersonalbehovet för verket fann utredningen att detta kunde beräknas tillsammanlagt 75 tjänstemän. Viss ökning kunde bli erforderlig om verket blevcentralmyndighet för rätts-hj älpsverksamheten. Flertalet remissorgan som därvid uttalade sig ilokaliseringsfrågan förordade att verket förlades till . En delremissinstanser föreslog i andra hand att verket skulle förläggas till någonort i eller till . Somett provisorium i avbidan på tillkomst inrättades den 1 juli1971 domstolsväsendets organisationsnämnd (). Det ankommer på nämnden atthandha vissa centralmyndighetsfunktioner på det administrativa planet fördomstolsväsendet (SFS 1971: 205). Efter sin tiUkomst har anförtrotts nyauppgifter, bl. a. arbetet med att genomföra rättshjälpsreformen (SFS 1972:532). Pågmndval av domstolsverksutredningens betänkande föreslog Kungl. Maj:t i 1972års statsverksproposition att skulle besluta att en central förvaltningsmyndighet för domstolsväsendetinrättas i fr. o. m. (prop. 1972: 1 bil. 4 s. 60). Ifråga om lokaliseringsorten anförde statsrådet och chefen förjustitiedepartementet följande. Den nya myndigheten bör förläggastill en ort utanför . Vid valet meUan olika tänkbaraaltemativ bör avgörande vikt fästas vid följande omständigheter. Verket tordekomma att bli central förvaltningsinyndighet för ca 150 lokala myndigheter inomdomstolsväsendet samt hyresnämnds- och rättshjälpsorganisationen. Till myndighetentorde vidare komma att knytas ett revisionskontor och en redovis-ningscentralsom dessutom omfattar hela åklagarväsendet. Erfarenheten har visat attpersonliga kontakter främst mellan domstolarna och ett centralt organ genomofta återkommande personliga besök på domstolarna inte minst derasinskrivningsavdelningar blir ett oumbärligt inslag i verksamheten. Det alltövervägande antalet domstolar och andra myndigheter som kommer att höra underden nya myndigheten är eller torde komma att bli förlagda till de södra ochmellersta delarna av landet. Arbetsekonomiska skäl och kostnadssynpunktertalar för att myndigheten förläggs till en ort i dessa delar av landet. Närdet gällt att välja mellan flera orter som uppfyller de krav jag harangett har jag stannat för att föreslå . I anledning av propositionenväcktes ovannämnda två motioner med yrkande att verket skulle förläggas tillFalun/resp. . I ett av justitieutskottet inhämtat yttrandeavstyrkte inrikesutskottet (InU 1972; 1 y) de förslag i lokaliseringsfrågan sompropositionen och motionerna innehöll. Utskottet föreslog i första hand attbeslutet i lokaliseringsfrågan skulle uppskjutas och i andra hand att verketskulle förläggas till . I betänkande 1972: 8 hemställde justitieutskottet attriksdagen skulle besluta att en central förvaltningsmyndighet skulle inrättasför domstolsväsendet men att frågorna om lokaliseringen av myndigheten ochtidpunkten för dess inrättande skulle skjutas upp till höstsessionen. Utskottetunderströk i yttrandet att frågan om verkets lokalisering i första hand måstebedömas från effektivitetssynpunkt. Regionalpolitiska eller liknandehänsynstaganden fick enligt utskottets mening inte äventyra förutsättningarnaför myndighetens rationella och effektiva verksamhet. I likhet med vadinrikesutskottet anfört ansåg justitieutskottet att det skuUe vara fördelaktigtom frågan om verkets lokalisering kunde bedömas i ett större sammanhang, därförslag föreligger rörande planerad, fortsatt utlokalisering av statligverksamhet. En sådan ordning kunde enligt utskottet möjliggöras omställningstagandet i lokaliseringsfrågan fick anstå tills vidare, i förstahand till dess förslag framlagts av delegationen för lokalisering av statligverksamhet. Riksdagenbiföll utskottets hemställan (rskr 1972: 159). Delegationen för lokalisering av stadig verksamhet avgav ijuni 1972 ett slutbetänkande (SOU 1972: 55) vari bl. a. förordades attdomstols- verket lokaliseras till . Betänkandetremissbehandlades varvid bl. , hovrätterna samt länsstyrelserna iJönköpings och avgav yttranden över delegationens förslag ifråga om . I sammanfattning innehåller yttrandena följande. anför att nämnden under sin verksamhet funnit attstarka effektivitetsskäl talar för att lokaliseras tiilStockholmsområdet. Verket kommer att vara administrativ centralmyndighet förmera än 150 regionala och lokala myndigheter inom doinstolsväsendet samt inomhyres-, arrendenämnds- och rättshjälpsorganisationen. Till verket torde ocksåkomma att knytas den redovisningscentral och det revisionskontor som finnsvid och som betjänar, förutom de myndigheter som redan nämnts, ävenriksåklagaren med läns- och distriktsåklagarmyndigheterna (dvs. omkring 100myndigheter). För att skall kunna fullgöra sina uppgiftereffektivt krävs enligt en omfattande besöksverksamhet hos de myndighetersom faller inom förvaltningsområdet. Det är därför enligt avarbetsekonomiska och kostnadsmässiga skäl angeläget att verket förläggs tillden del av landet i vilken tyngdpunkten av verksamhetsfältet är belägen. Dettaär otvivelaktigt, framhåller , och främstStockholmsregionen. uttalar vidare att kommer att ha behovav täta kontakter med och med centralmyndigheter placeradei samt att en förläggning utanför måstemedföra en klar effektivitetsnedsättning för verket, betydandekostnadsökningar och även i övrigt många olägenheter. Mot en förläggning utanförStorstockholmsområdet talar vidare enligt de rekryteringssvårigheter somkan befaras uppkomma, särskUt på hand-läggarsidan. I anslutning härtillframhålls att till verket måste knytas ett jämförelsevis stort antalkvalificerade tjänstemän, företrädesvis jurister men även andra, t. ex.datatekniker. Om inte förläggs till Storstockholmsområdetbör det enligt DON:s mening förläggas till eller annan lämplig centralorti mellersta eller södra delen av riket. avstyrker bestämt att verketlokaliseras tUl . anser att vägande sakliga skäl talar för attdomstolsverket förläggs till eller i vart fall tillnågon centralt belägen ort i . Majoriteten av ledamöterna i anser att verket bör förläggas till . En ininoritet avhovrättens ledamöter anser däremot att verket i första hand bör förläggas tUlStockholm. Även hovrätten över och förordar i första hand enlokalisering till . I andra hand förordas ort i Sydsverige.Övriga hovrätter föreslår som lokaliseringsort i första hand och iandra hand . Länsstyrelseni anför att det föreligger mycket starka skäl som talar för en förläggning av tillJönköping. ligger, framhåller , centralt i förhällandetill flertalet lokala myndigheter inom domstolsväsendet liksom inomhyresnämnds-och rättshjälpsorganisaionen och ger goda betingelser för deomfattande kontakter mellan dessa och det centrala verket som kom.mer att varanödvändiga i den administrativa verksamheten. i tillstyrkerdelegationens förslag om lokalisering av verket till . Vid höstsessionen med upptog justitieutskottet till förnyad behandling frågorna omdomstolsverkets lokalisering och tidpunkten för dess inrättande. Utskottetfann därvid i sitt av godkända betänkande (JuU 1972: 25) attövervägande skäl talade för att ställningstagandet till frågorna uppsköts till riksdag. På grundval av det slutbetänkande delegationen förlokalisering av statlig verksamhet avgivit förelades riksdag proposition(1973: 55) angående omlokalisering av viss statlig verksamhet. I propositionenerinrar departementschefen med anledning av delegationens förslag attförlägga det blivande till om att isärskild ordning förelagts förslag om verkets förläggning till (prop.1972: I bil. 1 propositionen, som behandlats av inrikesutskottet (InU 1973:22), föreslås att 15 myndigheter eller delar av myndigheter skall flyttas tillorter utanför . Såväl som ingår bianddessa orter. Den närmare innebörden av propositionens förslag härvidlag samtav tidigare beslutad omlokalisering av statlig verksainhet framgår av tabell pås. 1415 i inrikesutskottets betänkande. Propositionen tillstyrks i dess helhetav inrikesutskottet. Enligt de av godkända riktlinjerna församhällets rättshjälp (prop. 1972: 4, JuU 1972: 12, rskr 1972: 205) skall encentralmyndighet handha tillsynen över och samordningen av uppgifterna inomrättshjälpsområdet. Avsikten är att centralmyndighetsfunktionen skall förläggastill det blivande samt i avbidan på verkets inrättande handhasav . Till är f. n. knutna omkring 60 personer.Erfarenheterna av den verksamhet som bedrivits pekar enligt på attdomstolsverket kommer att behöva betydligt flera tjänstemän än de 75 somnämnts i domstolsverksutredningens betänkande. I detta betänkande behandlas denfrån riksdag uppskjutna frågan om lokaliseringen av den centrala förvaltningsmyndighetför domstolsväsendet, om vars inrättande beslöt är 1972. Vidareframläggs förslag rörande tidpunkten för inrättandet. JuU 1973: 24 6 Beslutet att tillskapa myndigheten här kalladdomstolsverket motiverades av domstolsväsendets behov av ett centralt organmotsvarande de centrala äinbetsverk som av ålder i den svenska statsförvaltningenunder Kungl. Maj:t utövar högsta inseendet över regionala eller lokala organ.Som ett särskilt skäl för verkets tillkomst anfördes det omfattanderationaliseringsarbete, bl. a. med utnyttjande av modern datateknik, som pågårinom hela förvaltningen och också i hög grad berör domstolarnas administrationoch organisation. En central fristående myndighet ansågs vidare nödvändig föratt åstadkomma en effektiv uppföljning av verksamheten inom de ca 150 lokalaoch regionala myndigheterna inom domstolsväsendet, hyresnämndsorganisationenoch i ätts-hjälpsorganisationen. Dennya myndighetens ställning, organisation och arbetsuppgifter har ännu icke idetalj fastlagts. Till frågan härom avser Kungl. Maj:t att återkomma i särskildproposition. Redan nu kan emellertid sägas att till verkets uppgiftersjälvklart kommer att höra att svara för anslagsframställningar för de lokalamyndigheter som faller inom dess verksamhetsområde, att verka för rationellaoch enhetliga arbetsrutiner på de olika myndigheterna, att för dessa handhaolika kamerala uppgifter som granskning, utbetalning, redovisning, bokföring,bokslut och revision samt att svara för genomförandet och driften av olikadatasystem och på central nivå bevaka de olika myndigheternas lokal-,byggnads-och inredningsfrågor. På det personaladministrativa området torde detbl. a. ankomma på verket att beräkna behovet av och främja rekryteringen avpersonal till domstolarna och de allmänna advokatbyråerna, att anta och utbildapersonal och tillsätta vissa tjänster samt att tjänstgöra som överinstans ivissa administrativa besvärsärenden. Isamband med beslutet om verkets inrättande framhölls mycket bestämt atttillskapandet av en central förvaltningsmyndighet för domstolsväsendetsjälvfallet inte fick innebära något som helst ingrepp i domstolarnassjälvständighet och integritet när det gäller den dömande verksamheten.Självständigheten i den dömande verksamheten utesluter emellertid inte att detbör vara en viktig uppgift för verket att ta till vara alla möjligheter attrationalisera domstolsarbetet och att göra verksamheten inom domstolsväsendetså effektiv som möjligt. Detta kan ske genom att främja användandet avrationella arbetsmetoder och lämpliga tekniska hjälpmedel och genom attmedverka i utarbetandet av arbetsordningar, anvisningar, blanketter, mallar o.d. Vad nu sagts gäller i tillämpliga delar också i fråga om förhållandet tillrättshjälpsnämnderna och de allmänna advokatbyråerna. Mot vad inrikesutskotteti sitt yttrande till justitieutskottet (InU 1973: 1 y) synes förutsätta kommersåledes verkets arbetsinsatser i hög grad att ha avseende på den egentligaverksamheten inom domstolarna. En annan sak är att verket som ovanframhållits inte skall ingripa i rättskipningen. I linje med vad som sagtsframhölls i domstolsverksutredningens betänkande rörande en nydomstolsadministration att ett domstolsverk inte tiUfredsställande kan lösasina uppgifter utan en omfattande inspektions- och besöksverksamhet hosdomstolarna. I propositionen 1972: 1 bil. 4 uttalar departementschefen atterfarenheten har visat att personliga kontakter främst mellan domstolarna ochett centralt organ genom ofta återkommande personliga besök på domstolarna inte minst deras inskrivningsavdelningar bhr ett oumbärligt inslag i verksamheten.Täta kontakter torde också krävas med andra centralmyndigheter somstatskontoret (bl. a. frågor om automatisk databehandling), (revisions- och redovisningsfrågor med anknytning till system S),(frågor om automatisk databehandling), (byggnads- och inredningsfrågor), (redovisningsfrågor) ochstatens personalutbildningsnäm.nd (utbildningsfrågor). Vad nu sagts innebär, när det gäller verkets lokalisering,att starka effektivitetsskäl talar för att verket förläggs tillStorstockholmsområdet eller i vart fall till en del av landet, där antaletmyndigheter inom domstolsväsendet är stort. I anslutning härtill börframhållas att justitieutskottet i sitt av godkända betänkande angåendeverkets inrättande (JuU 1972: 8) understrukit att frågan om domstolsverketslokalisering i första hand måste bedömas från effektivitetssynpunkt;regionalpolitiska hänsynstaganden får inte äventyra förutsättningarna förmyndighetens rationella och effektiva verksamhet. Självfallet måste emellertid stor vikt läggas vid deregionalpolitiska aspekterna. Under åberopande av dessa har delegationen förlokalisering av statlig verksamhet och inrikesutskottet funnit varaden lämpligaste lokaliseringsorten. Vägledande för inrikesutskottetsställningstagande har därvid varit bl. a. riksdagsuttalandet (InU1971: 15, rskr 196) att de fyra nordligaste länen speciellt bör beaktas vidfortsatt utflyttning av statlig verksamhet. I sammanhanget bör emellertid noterasatt inrikesutskottet i sistnämnda betänkande även framhöll att mycket taladeför att möjlighetema till omlokalisering av statlig verksamhet tUl sydöstraSverige särskilt prövades. Hänsyn bör också tas till att enligtinrikesutskottets mening samtliga de orter som i propositionen eller i föreliggandemotioner föreslagits som säte för , ,/och /kan anses vara acceptablalokaliseringsorter för verket. Såväl domstolsverksutredningen som det helt övervägandeantalet remissorgan som yttrat sig i lokaliseringsfrågan har i första handförordat en lokalisering till eller till . Ävenom en sådan lokalisering från effektivitets- och kostnadssynpunkter synes mestfördelaktig, kan den inte accepteras med hänsyn tUl de allmänna riktlinjer föromlokalisering av statlig verksamhet som dragits upp av Detta utskottets ställningstagande innebär vilket bör understrykas att betydande hänsyn tas tUl de regionalpolitiskaaspekterna. Av de platser som aktualiserats som lokaliseringsorter i propositionen förordade orten, , den fördelen att den Urbelägen i den de! av landet där antalet myndigheter inom domstolsväsendet ärstörst. har därför vilket också inrikesutskottet ansett ettförsteg från kommunikations- och kontaktsynpunkt. En förläggning dit ger godamöjligheter till de kontakter mellan verket och myndigheter inom verketsförvaltningsområde som enligt vad ovan sagts utgör ett oumbärligt inslag iverksamheten. är också liksom men tUl skillnad frånGävle/och /en hovrättsort, vilket torde få ansesinnebära vissa, om än inte avgörande fördelar bl. a. med tanke på att ett antalav verkets tjänstemän förutsatts skola "inlånas" från domstolarna,främst hovrätterna. Av de på domstolsväsendets område sakkunniga remissorganen bl. a. domstolsväsendets organisationsnämnd () och samtliga hovrätter har eller annan central ort i södra eller mellersta Sverigegenomgående förordats som lokaliseringsort om ej skulle komma ifråga. Utöver effektivitets- och kostnadsskäl har därvid åberopats reki7teTingssynpunkter.DON som fullgör en avsevärd del av de uppgifter somavses skola ankomma på avstyrker på grundval av vunnaerfarenheter bestämt att verket lokaliseras till . Hovrätten för ÖvreNorrland med säte i uttalar att av rikets hovrättsorter utantvivel synes vara den mest lämpliga. Hovrätten för Nedre , belägen iSundsvall, framhåller att de arbetsekonomiska skäl och kostnadssynpunkter somdepartementschefen anfört synes ge något företräde framförSundsvall. Maj:t har i samband med framläggandet avpropositionen 1973: 55 rörande fortsatt utlokalisering av statlig verksamhet,trots att den ovannämnda delegationen i ett större regionalpolitisktsam.manhang förordat en lokalisering till , inte frångått sin tidigareinställning att verket bör lokaliseras till . Under hänvisning till det anförda finner utskottet attKungl. Maj:ts förslag i propositionen 1972: 1, bil. 4, att bör väljassom lokaliseringsort för bör godtas. Utskottet tillstyrker såledespropositionen i denna del och avstyrker motionema 1972: 912, 1972: 918, 1973:1719 och 1973: 1721. Beträffande tidpunkten för verkets inrättande innebärKungl. Maj:ts framlagda förslag att verket skall inrättas den 1juli 1973. Tidpunkten bör nu bestämmas till . JuU1973: 24 9 A. att , beträffandelokaliseringsorten för den centrala förvaltningsmyndigheten för domstolsväsendet, med bifall till Kungl. Maj:ts förslag i propositionen 1972: 1 bUaga 4 punkten D 10 i denna del samt med avslag på motionerna 1972: 912, 1972: 918, 1973: 1719 och 1973: 1721 beslutar att myndigheten skall förläggas till , B. att , beträffandelidpunkten för myndighetens inrät tande, med ändring av Kungl. Maj:ts förslag i den under A angivna propositionen i denna del beslutar att myndigheten skall inrättas fr. o. in. vid behandlingen av punkten A i utskottets hemställan: fruKristensson (m), fröken ()*, fröken (), herrar Larfors(s)*, i (s), i (c), (). iLjusdal (fp), (), (), (), herrarMåbrink (vpk). ()*, i (fp) och Leuchovius (m)*; vid den slutliga behandlingen avpunkten B i utskottets hemställan: (), fröken (),herrar i (s), i (c), (). iLjusdal (fp), (), (), (), herrarMåbrink (vpk), i (fp), i (s), ()och i (s). * Ej närvarande vid betänkandets justering. vid A i utskottets hemställan 1. av herrar () och i (c) samt fruBergander (s) som beträffande lokaliseringsorten för den centrala förvaltningsmyndighetenför domstolsväsendet anser dels att det avsnitt i utskottetsbetänkande som börjar på s. 6 med "I samband" och slutar på s. 8 med"1973: 1721" bort ha följande lydelse: Valet av lokaliseringsort för måste enligtutskottets JuU 1973: 24 10 meninghuvudsakligen göras genom en avvägning mellan effektivitetssynpunkter ochregionalpolitiska hänsynstaganden. Delegationen föt lokalisering av statligverksamhet och inrikesutskottet har av regionalpolitiska skäl funnit Sundsvallvara den lämpligaste lokaliseringsorten. har bedömtdomstolsverkets lokalisering i samband med att utskottet tagit ställning tilletapp 2 av omlokaliseringen av statlig verksamhet och har därigenom prövatfrågan i ett större regionalpolitiskt sammanhang i enlighet med vad riksdagenframhållit som önskvärt och även förutsatts i prop. 1973: 55. Vägledande förutskottets ställningstagande har varit bl. a. riksdagsuttalandet (InU1971: 15, rskr 196) att de fyra nordligaste länen speciellt bör beaktas vidfortsatt utflyttning av statlig verksamhet. Utskottet har funnit attverksamheternas art inte sällan lägger hinder i vägen för att tillgodose det avriksdagen uttalade önskemålet och att det därför är angeläget att tillvarata dereella möjligheter som finns i synnerhet när det gäller nyinrättadeverksamheter. Justitieutskottetdelar inrikesutskottets mening att starka regionalpolitiska skäl talar för enlokalisering av till . Dennya myndigheten kommer att ha hela landet till verksamhetsområde. Frångeografisk synpunkt har därför ett fördelaktigt läge. Även frånkommunikationssynpunkt erbjuder vissa fördelar: flera dagliga,regelbundna flyg- och tågförbindelser samt goda vägförbindelser. och departementschefen som remissinstanserna harframhållit att verket kommer att ha behov av en omfattande kontakt- ochbesöksverksamhet. Från denna synpunkt kan med hänsyn till att flertaletmyndigheter inom verkets förvaltningsområde är belägna i södra eller mellerstaSverige övriga föreslagna lokaliseringsorter, , /ochGävle/, anses erbjuda vissa fördelar framför . Verket kommeremellertid huvudsakligen att syssla med administrativa göromål och alltså intemed den egentliga rättstillämpningen. Det kan därför förutsättas att behovet avbesöks- och kontaktverksamhet inte kommer att bli så betydande att enlokalisering till annan ort än är påkallad av enbart detta skäl.Härtill kommer att är en hovrättsstad och alltså kan förse verket vidbehov med juridiskt kvalificerade befattningshavare samt att orten genom sinstorlek kan erbjuda tillräckligt underlag för rekrytering även av annanpersonal. Motbakgrund av det anförda finner utskottet att effektivitetsskäl inte kan ansesutgöra något hinder för en lokalisering till . De starkaregionalpolitiska skälen bör därför föranleda att verket förläggs dit.