bet · FW01UbU44 · 1973-12-31 00:00:00 — stimuleras tillifrågavarande personalsociala verksamhet, en generös till-lämpning är önskvärdnär det gäller att utnyttja det s. k. särskilda löneanslaget enligt cirkuläret(1960: 553) angående anställningsvillkor m. m för partiellt arbetsföra inomstatlig och statsunderstödd verksamhet. Anslaget tas dock nu i ökandeomfattning i anspråk för lärare. Omständigheterna i varje enskilt fall äremellertid så skiftande att inte mycket torde stå att vinna med en sådansärskild undersökning av omplaceringsmöjligheterna för de olikalärarkategorierna som föreslås i motionen. Råd och uppslag bör kommunernakunna erhålla av statens personalnämnd och arbetsmarknadsverket. Huvudansvaretför såväl detta som övriga av motionärerna berörda slag av personalvård måsteåvila kommunerna. Även i fråga om statlig verksamhet gäller principen atthuvudparten av personalvården skall utövas av respektive myndighet som led ipersonalledning och personaladministration. Kommunernasansvar när det gäller personalvården för lärare kommer sannolikt att öka ytterligare,om pågående strävanden att öka kommunernas beslutanderätt och därmed derasansvar i fråga om det kommunala skolväsendet förverkligas. En förbättradpersonalvård för lärarna bör enligt SÖ:s mening komma till stånd inte genom enökad styrning genom detaljreglering från centralt håll utan tvärtom som ettresultat av en decentralisering. Skapasett system, som ger kommunerna större ansvar och större frihet vidanvändningen av tillgängliga resurser, bör även kommunernas möjligheter att bedrivaomplaceringsverksamhet något förbättras. Läraryrkets särart torde dock medföraatt det länge än torde medföra vissa svårigheter att finna lämpliga uppgifteratt placera om lärare på. UbU 1973: 44 11 SÖ anser alltså i och för sig att frågan omförbättrad personalsocial verksamhet för lärare är mycket angelägen. Med hänsyntill det utredningsarbete som pågår inom bl. a. SSK, länsskolnämndsutredningenoch utredningen om skolans inre arbete () bedömer SÖ det dock inte varaerforderligt med någon särskild översyn av ansvarsfördelningen luellan stat ochkommun i vad gäller personalvårdsinsatserna för lärare. SÖ förutsätter attdenna fråga kommer att behandlas inom utredningen om skolan, staten ochkommunerna. har beträffande den i motionenberörda personalvårdsfrågan yttrat bl. a. följande. Inom skolans område kompliceras frågan sommotionärerna även påpekar av det mellan stat och kommun deladearbetsgivaransvaret. Kommunernas handlingsfrihet ifråga om lärartjänster ochläraranställ-ningar är kraftigt inskränkt. Vidare förekommer vissa oklarheterdå det gäller tillämpningen av gällande bestämmelser, bl. a. det s. k.särskilda löneanslaget. Dessutom har att ta befattningmed vissa frågor rörande lärare som dessa frågor skall handläggasinom kommunerna. Beträffandedet s. k. särskilda löneanslaget, som disponeras av ,finner styrelsen angeläget att reglerna för användning av medel från detsammasnarast mjukas upp. får anslaget tagas i anspråk föravlöningsförmåner till partiellt arbetsför, som inte kan beredas lämplig tjänstinom egen eller annan myndighet och för vilken inte annat alternativ än sjukpensionåterstår. Medel från särskilda löneanslaget eller statliga medel i annanordning bör enligt styrelsens åsikt kunna få tas i anspråk även när lärareberedes möjlighet till tjänstgöring på annan änlärarbefattning. Enskärpning av bevakningen då det gäller tänkbara arbetsmöjligheter för läraremed undervisningssvårigheter kommer att successivt växa fram i takt med attkommunernas personaladministration utvecklas. a. de föreståendekommunsammanläggningarna innebär även i detta avseende möjligheter till bättreutnyttjande av resurserna. Emellertid innebär detta inte att problemenförsvinner. En stor svårighet ligger i den ensidighet som präglar flertaletlärares utbildning och yrkeserfarenhet. En lärare, som kan ellerbör undervisa, har i regel ingen annan yrkeserfarenhet att falla tillbaka på.Vederbörandes lärarutbildning är oftast endast indirekt användbar inom andraområden än undervisningen. Ilikhet med många andra yrkesgrupper är lärarna betjänta av en förbättrad företagshälsovård.Styrelsen anser emellertid inte att någon separat organisation i detta syfteför enbart lärarpersonal bör byggas upp. Lärarna blir delaktiga av den allmännautvecklingen på området och får sina särskilda problem beaktade inom den organisationsom betjänar stats- och kommunanställda även i övrigt. På grund härav ställersig styrelsen avvisande till motionärernas förslag om eventuell utveckling avskolläkarorganisationen till att även innefatta företagshälsovård för lärare. Styrelsenerinrar om att problemen med lärarnas arbetssituation är föremålför intresse inom två pågående statliga utredningar, dels om skolans inrearbete (), dels om skolan, staten och kommunerna (SSK). För bedömning avfrågan om omplaceringsmöjlig- UbU 1973: 44 12 hetertorde särskilt det utredningsarbete som bedrivs inom kunna vara avintresse, eftersom där prövas sådana former för skolarbetets organisation somkunde tänkas medföra något större variationsmöjligheter beträffandelärararbetskraftens utnyttjande. Vidare bearbetas problem inom motionensämnesområde av Statens personalnärand. Överläggningar i frågan pågår mellanStatens personalnämnd och . Beträffandemotionärernas förslag finner styrelsen att den föreslagna översynen avansvarsfördelningen mellan stat och kommun i vad det gäller lärarnaspersonalvård är väl behövlig, men att den måste ske i samband med frågorna omansvars- och kostnadsfördelning i stort beträffande undervisningsväsendet.Därest så kan bedömas erforderligt har förbundet intet att erinra mot attfrågan poängteras genom eventuellt tilläggsdirektiv till någon av de angivnautredningarna. Landstingsförbundethar anfört bl. a. följande. Styrelsen vill ifrågasätta om de angivna bristernaoch svårigheterna är mer accentuerade för lärare än för vissa andra grupper avlands-tingsanställda. Det bör påpekas, att företagshälsovården för närvarandebefinner sig i ett expansivt skede inom hela den offentliga sektorn, vilketkommer att förbättra situationen för samtliga offentligt anställda, inklusivelärarna. De särskilda problem som kan finnas för lärarna bör få sin lösninginom ramen för den organisation för företagshälsovården, som successivtbyggs ut. Styrelsen ställer sig med anledning härav avvisande tillmotionärernas förslag om eventuell utveckling av skolläkarorganisationen tillatt innefatta även företagshälsovård för lärare. Imotionen framhålls också svårigheten att finna lämpliga befattningar för läraresom önskar eller är i behov av omplacering. Styrelsen anser, att det påtaladeproblemet är mindre uttalat för de landstingsanställda lärarna än för övrigalärare beroende på att de förra oftast har en yrkesinriktad grundutbildning medpedagogisk påbyggnad. Landstingens lärare har således i regel en tillläraryrket icke bunden yrkesutbildning som grund, varigenom omplacering til!befattning utanför undervisningsområdet underlättas. Beträffandeansvars- och kostnadsfördelningen mellan stat och kommun vad avserföretagshälsovården för lärare, delar styrelsen motionärernas uppfattning, attdenna fråga bör lösas inom ramen för den pågående utredningen om skolan,staten och kommunerna (SSK). akademikers centralorganisation () harför sin del inte något att erinra mot att ansvarsfördelningen när det gällerpersonalvårdsfrågor för lärare tas upp av . () bör man inrätta en enda personalvårdsorganisationför samtliga anställda i offentlig, dvs. statlig, landstingskommunal ellerkommunal tjänst. En sådan organisation anses få den överblick över denoffentliga sektorn som är nödvändig för att pä ett tidigt stadium av otrivsel iarbetet finna möjligheter till omplacering m.m. I övrigt hänvisar till yttrande över betänkandet"Översyn av den statliga personalvårdens organisation" (Ds Fi 1970:6). UbU 1973: 44 13 () avstyrkeratt frågan om ansvarsfördelningen överlämnas till . Det skulleytterligare fördröja en lösning av frågan. De principiella ställningstagandenahar enligt organisationen redan gjorts. Vad som återstår att göra är attpraktiskt lösa gränsdragnings- och samordningsfrågor samt eventuellaekonomiska problem. TCO anser det vara angeläget och värdefullt att ianledning av motionen anger riktlinjer för omedelbara åtgärder i dennariktning. () har i anledning av motionen i huvudsak anfört följande,vilket i stort överensstämmer med vad () yttrati ärendet. vill inledningsvis konstatera attenligt förbundets uppfattning det måste anses klarlagt att ansvaret för dendel av personalpolitiken på skolans område som åsyftas i motionen, dvs.företagshälsovården, skall åvila kommunerna. Förslag härom framlades av 1969års personalvårdsutredning 1970. Utredningens förslag innebaratt överenskommelse skulle träffas mellan staten och kommunförbundet attpersonalvården för skolpersonal med statligt reglerade anställningsförhållandenskall anordnas genom den konununala arbetsgivarens försorg. Samma uppfattningdeklarerades av i yttrande över betänkandet. Igemensamt yttrande över samma betänkande tillstyrkte Svenska facklärarförbundetoch i princip en decentraliserad personalvård påskolområdet innebärande att kommunen som huvudman skulle överta de funktionersom dittills åvilat det statliga personalvårdsorganet (SPN). Förbundenunderströk dock att innan decentraliseringen genomfördes måste den kommunalaorganisationen av personalvården vara uppbyggd. Vidare framhöll förbunden, attföre beslut i ärendet borde utarbetas förslag till samordning av den statligaoch kommunala personalvården vad gäller såväl organisation som innehåll samtförslag till överenskommelse mellan staten och de kommunala huvudmännen. Iyttrandet anfördes vidare: "Innan beslut fattas om ett överförande av skolanspersonal från den statliga personalvårdsorganisationen måste således en radfrågor ytterligare penetreras. En sådan översyn bör ske under medverkan avberörda intressenter, dvs. staten, kommunförbunden och berördapersonalorganisationer. Som skäl för en sådan översyn kan anföras att behovetav omplacering av lärare med nedsatt arbetsförmåga synes ha ökat under desenaste åren och att handläggningen av sådana ärenden kräver särskilduppmärksamhet om personalvårdsorganisationen omfattar två huvudmän kommunernaoch det särskilda stadiga personalvårdsorganet (SPN). Statens personalvårdsnämndföreslås nämligen handha omplaceringsverksainheten, vilket synes varavälbetänkt. Detta innebär emellertid att om lärarpersonalen även ifortsättningen skall få möjligheter att erhålla omplacering inom denoffentliga sektorn måste samordningen av och statlig personalvård nogaprövas. En översyn av samordningsfrågorna m. m. bör ske, innan eventuellaöverenskommelser mellan staten och kommunförbundet träffas beträffandepersonalvården för den skolpersonal, vars anställningsförhållanden är statligtreglerade." harsig bekant har den statliga arbetsgivaren UbU 1973: 44 14 inteuttalat någon från personalvårdsutredningen, kommunförbundet eller berördapersonalorganisationer avvikande mening i principfrågan. Nuläget i dettahänseende är således att kommunerna har ansvaret för skolpersonalensföretagshälsovård och att omplaceringar m. m. skall ske i samråd med och undermedverkan av statens personalnämnd (SPN). Trots detta tycks i praktikenansvarsfrågan vara oklar vilket torde vara en av anledningarna kanske denfrämsta till att företagshälsovården på skolans område är starkt försummad.Uppenbart är att den stadigt avlönade skolpersonalen oftast kommer sist vid uppbyggnadenav kommunernas företagshälsovård. Skälet härtill torde vara att kommunerna ickeanser sig ha erhållit ekonomisk ersättning från staten för denna verksamhet.Utan att uttala någon uppfattning i statsbidragsfrågan vill lärarförbundetframhålla att det är ytterst angeläget att detta problem löses. Dettabör ske vid direkta överläggningar mellan stat och kommun samt ifråga omorganisatoriska anordningar och innehållet i verksamheten med berördapersonalorganisationer. Lärarförbundetkan mot denna bakgrund inte tillstyrka att frågan om ansvarsfördelningenöverlämnas till den s. k. . En sådan åtgärd skulle innebära attpositiva åtgärder ytterligare förhalades. De principiella ställningstagandenahar redan gjorts. Vad som erfordras är att praktiskt lösa gränsdragnings- ochsamordningsfrågor samt ev. ekonomiska problem. anser det varaangeläget och värdefullt om i anledning av föreliggande motion angerriktlinjer för omedelbara åtgärder i denna riktning. Avslutningsvis anför attföljande insatser är angelägna för att personalvården i skolan skall blitillfredsställande: Tillgång till läkare och annanmedicinskt utbildad personal som är förtrogen med skolverksamheten ochpersonalens arbetsuppgifter och arbetssituation, Möjlighet till successivåtergång till arbetet efter längre tids sjukdom, Tillgång till kurativ hjälp iförebyggande syfte, i akut situation och vid återanpassning, I förekommande fall möjlighettill alternativa arbetsuppgifter för lärare som till följd av förslitning iyrket eller personliga problem ej orkar med vanlig skoltjänstgöring, Möjlighet till snar ocheffektiv hjälp i de fall omskolnuig och övergång till annat verksamhetsområdebedöms vara den bästa hjälpen för den anställde.