bet · FW01SfU33 · 1973-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1973 SfU 1973:33 betänkande i anledning avmotion angående den ackumulerade inkomstens fördelning vid fastställande avpensionsgrundande inkomst. 1 motionen 1973:1061 av () hemställs att hos Kungl. Maj:t begär förslag tillsådan ändring av gällande bestämmelser att den ackumulerade inkomsten kanfördelas vid faststäUande av pensionsgrundande inkomst ochATP-poäng. Utskottet har inhämtat yttrandeöver motionen från och . Förordningen (1951:763) angåendeberäkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst har tillkommit isyfte att möjliggöra skatteUndring beträffande irUcomst som hänför sig tUl merän ett beskattningsår (s. k. ackumulerad inkomst). Förordningens bestämmelserinnebär i korthet att en skattskyldig som under ett beskattningsår uppburit ensådan inkomst har möjlighet att vid taxeringen för denna inkomst fä skatten pådensamma beräknad som om inkomsten tagits till beskattning med lika delar undertaxeringsåret och så mänga år att inkomsten blir fördelad på detantal är vartUI den hänför sig. En ackumulerad inkomst kan fördelas pä lägsttvä. och högst tio är. Saknas tiUförlitlig utredning om det antal år, tUl vUkainkomsten hänför sig, skaU skatteberäkningen i regel ske som om inkomstenhänfört sig till tre är. En förutsättning för den särskUda skatteberäkningen äratt inkomsten i fråga uppgår till . och utgör minst enfemtedel av den skattskyldiges tUl statUg inkomstskatt taxerade inkomst.Härutöver gäUer att endast vissa slag av ackumulerad inkomst omfattas avförordningens bestämmelser. TiU grund för beräkning avförsäkrads inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete visst årskall läggas den försäkrades taxering tUl statlig inkomstskatt avseende nämndaår. Den pensionsgmndande inkomsten utgörs av summan av inkomst av anställningoch inkomst av annat förvärvsarbete i den män summan överstiger det vid åretsingång gällande basbeloppet och uppgår tiU högst sammabelopp. Vid riksdag väcktes enmotion med yrkande om utredning av frågan om beräkning av pensionsgrundandeinkomst i de fall skatteberäkning skedde jämlikt förordningen om ackumuleradinkomst. biföU motionen, och Kungl. Maj:t uppdrog åtriksförsäkringsverket att verkstäUa utredningen. Utredningsuppdragetredovisades i en dagtecknad promemoria. a. att det gäUande sättet att beräkna pensionsgrundande inkomst imänga faU -bl. a. dä en försäkrad uppburit ett engångsbelopp av mer betydandestorlek kunde medföra ett ogynnsamt resultat i pensionshänseende. Å andrasidan skulle det inte alltid vara till fördel för den försäkrade att anknytaberäkningen av pensionsgrundande inkomst tiU skatteberäkningen för ackumuleradinkomst och därigenom få inkomsten fördelad pä flera är. Verket tänktehärvidlag bl. a. pä det fall då den ackumulerade inkomsten inte var av merbetydande storlek eller hänförde sig tUl ett större antal år. Verket, somknappast fann det möjligt att i en någorlunda enkel formel genereUt slå fast ivilka fall det var fördelaktigast för en försäkrad att fä den pensionsgmndandeinkomsten beräknad efter taxeringen och när det var fördelaktigast att få denfördelad efter samma principer som gällde för beräkning av skatt på ackumuleradinkomst, föreslog att man i aUa de fall då särskild skatteberäkning ägde mmskulle göra alternativa beräkningar av pensionsgmndande inkomst ochpensionspoäng. Dä ett pensionsfall sedermera inträffade fick denpensionsbevUjande myndigheten begagna det alternativ som visade sig ge denhögsta tilläggspensionen. I ett specieUt avseende fann verket att det dock kundevåUa svårigheter att helt följa samma grunder som gäller för skatteberäkningenvid ackumulerad inkomst. Det skulle nämligen inte bli möjligt att bevarainkomstkort och övriga handUngar, som låg tiU grund för beräkning avpensionsgmndande inkomst, mer än ett ganska begränsat antal är. Med hänsynhärtill föreslog verket att, när vid skatteberäkning för ackumulerad inkomstfördelning av inkomstbeloppet skett på mer än sex är, den lokala skattemyndigheteni stället skulle som underlag för beräkningen av pensionsgrundande inkomst utgåfrän det inkomstbelopp som skulle ha gäUt vid en fördelning . Frågan hänsköts sedermera tillpensionsförsäkringskommittén som i sitt delbetänkande "PensionstUlskott m.m." (SOU 1968:21) ingående prövade den av motionären aktuaUserade frågan.Kommittén anslöt sig pä flera punkter tUl de av gjordauttalandena men ansåg inte att man för de fall då särskild skatteberäkning ägderum borde införa någon möjlighet tiU altemativa skatteberäkningar avpensionsgrundande inkomst och pensionspoäng. TiU stöd för sin uppfattningframhöU kommittén bl. Verkan av ackumulerade inkomster ipensionshänseende blir än svårare att överblicka pä grund av 15- och30-årsreglerna. dessa kan med ringa eller ingen inkomst oftasakna all betydelse, medan enstaka är med hög inkomst kan fä ett särskiltvärde. Allteftersom tUläggspensioneringen utvecklas kommer fråganom ackumulerade inkomsters verkan i pensionshänseende att fä allt mindrebetydelse. Främst de nämnda 15- och 30-årsreglerna kommer att medföra, att denuvarande reglerna om ackumulerad inkomsts behandling vid bestämmande av denpensionsgrundande inkomsten endast i utom-ordentUgt få fall kan leda tUloförmånligt resultat för den enskilde. Även i dessa fall torde nackdelarnanästan alltid vara förhållandevis små. Som framgått av vad som ovan sagts kan man inte utanvidare anknyta beräkningen av pensionsgrundande inkomst tiU skatteberäkningenvid ackumulerad inkomst. Detta skulle ibland leda tUl försämrat resultat förden enskUde. Den av förordade metoden medalternativ beräkning har den fördelen att den enskilde aUtid får den mestförmånliga pensionsberäkningen. Verkets förslag har emellertid åtskUliganackdelar. Det medger sålunda inte en fullständig anknytning till reglerna omskatteberäkning vid ackumulerad inkomst endast sex är kan enligt verketbeaktas. För den enskUde måste det vara åtskilligt förvirrande att för samma årha en taxering, en skatteberäkning och en beräkning av pensionsgrundandeinkomst, som aUa grundar sig pä oUka belopp. Verket har inte heller i sittförslag beaktat konsekvensema i avgiftshänseende. Förslaget innebär att enbegränsad kategori skulle fä förmåner, som inte har någon motsvarighet påavgiftssidan. Ofta hänför sig ackumulerad inkomst till annat förvärvsarbete änanställning. Den försäkrade själv skuUe då slippa att erläggatiUäggspensionsavgift för de förmåner som altemativberäkningen innebär. Deanförda omständighetema gör att kommittén icke kan förordariksförsäkringsverkets förslag. Kommittén har övervägt möjligheten att låta försäkrad, somfått bifaU till framställning om skatteomräkning vid ackumulerad inkomst ochsom önskar motsvarande omräkning vid beräkning av den pensionsgrundandeinkomsten, göra anmälan härom. Vid inkomst av annat förvärvsarbete änanställning skuUe i sådant fall omräkning ske av tiUäggspensionsavgiften. Meden sådan ordning skulle vissa av de olägenheter som är förenade medriksförsäkringsverkets förslag undvikas. För den enskUde kan det emellertidofta vara omöjligt att bedöma vilket som är mest gynnsamt för honom. Även i defall, där det bästa ganska säkert kan förutses, skulle åtskilliga misstag ske,eftersom systemet är så invecklat, att det blir lätt att göra felbedömningar. I vissa fall torde det vara möjligt att åstadkomma enbättre ordning för den enskUde utan lagändring. Det gäller t. ex. de fall därstora ackordsöverskott, som hänför sig till , uppkommer på grundav bestämmelser i koUektivavtal och detta leder tUl stora variationer iirUcomsterna från är . I sådant fall bör det vara möjligt att genomändring i kollektivavtalet skapa en bättre ordning. Man skuUe då samtidigtkomma ifrån de olägenheter som det i och för sig innebär för den anstäUde atttill följd av ackordssystemet få en i allt för hög gradskiftande inkomst. Kommittén har på grund av det anförda kommit fram till attdet knappast finns någon ordning som genereUt sett -skuUe varaatt förorda framför den nuvarande. Den valfrihet för den enskUde som reglernaom ackumulerad inkomst erbjuder tar sikte pä beskattningen, och reglema ärutformade efter vad som är ändamålsenligt och godtagbart i detta syfte. Om manöverför verkan av reglerna på pensioneringen uppkommer effekter av helt andraslag som ur pensionssystemets synpunkt ter sig mindre godtagbara. Kommitténfinner därför inte skäl att föreslå ändrade regler. har i sittyttrande över motionen avstyrkt bifaU tUl densamma och därvid hänvisat tUl sintidigare utredning i ämnet och tiU pensionsförsäkringskommitténs ovannämndabetänkande. har också avstyrktbifall tUl motionen. Verket har erinrat om att den statliga inkomstskatten vidbeslut om särskUd skatteberäkning kan fördelas pä två tiU och att enmotsvarande omräkning av den pensionsgrundande inkomsten kan stöta påsvårigheter i de fall där självdeklarationema inte bevarats. Verket har ocksåframhålht att en omräkning bakåt i tiden visserligen skulle kunna fåtill följd att den försäkrade erhöll högre pensionspoäng men att han samtidigtskuUe avkrävas högre tilläggspensionsavgifter. Förordningen angående beräkning avstatlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst har tiUkommit i syfte att möjUggöralindring av skatt på inkomst som hänför sig till minst tvä och högst tiobeskattningsår. Förordningens bestämmelser innebär att den statUga skatten påsådan inkomst under vissa förutsättningar kan fördelas pä det antal år vartiUinkomsten hänför sig. Motionären framhåller att den omständigheten att enackumulerad inkomst inte kan fördelas på flera är vid beräkning avpensionsgrundande inkomst i mänga fall kan medföra ett ogynnsamt resultat ipensionshänseende för den försäkrade. Som exempel nämner motionären det falldä den ackumulerade inkomsten är av betydande storlek och den försäkrade underde övriga är då inkomsten intjänats inte taxerats för andra förvärvsinkomstersom blivit pensionsgrundande för honom. EnUgt motionärens mening bör den fördelningav den statliga inkomstskatten som förordningen om ackumulerad inkomst medgeräven ge rätt till motsvarande fördelning av den pensionsgrundande inkomsten. Av den redogörelse som lämnats i det föregående framgåratt frågan om fördelning av pensionsgrundande inkomst enligt de principer somgäller för beräkning av skatt pä ackumulerad inkomst ingående prövats avpensionsförsäkringskommittén i dess delbetänkande "Pensionstillskott m.m." (SOU 1968:21). Kommittén ansåg att ätskiUiga skäl talade mot att anknytaberäkningen av pensionsgrundande inkomst tiU skatteberäkningen vid ackumuleradinkomst. Det förhällandet att pension skall beräknas med utgångspunkt i de 15år dä den försäkrade har de högsta pensionspoängen medförde enligt kommitténsuppfattning att reglerna av ackumulerad inkomsts behandling i skattehänseendevid bestämmande av den pensionsgrundande inkomsten endast i utomordentligt fäfall kunde leda till oförmånligt resultat för den försäkrade. Kommittén pekadeockså på att en fördelning i pensionshänseende av ackumulerad inkomst skullevara förenad med administrativa svårigheter och medföra icke önskvärdakonsekvenser i avgiftshänseende. ochriksförsäkringsverket, vilka yttrat sig över den förevarande motionen, har bådaavstyrkt bifall tUl densamma. Därvid har erinrat om att denstatliga inkomstskatten enUgt förordningen om den särskilda skatteberäkningenkan fördelas pä upp tUl . En motsvarande omräkning av denpensionsgrundande inkomsten kan enUgt verkets mening stöta på svårigheter i defall där självdeklarationerna inte bevarats. En omräkning bakåt i tidenskuUe visserligen kunna få till följd att den försäkrade erhöll högrepensionspoäng men han skuUe avkrävas högre tilläggspensionsavgifter. Utskottet kan i allt väsentligt ansluta sig till desynpunkter som framförts av pensionsförsäkringskommittén och avremissinstanserna. Med hänsyn tUl att den pensionsgrundande inkomsten kan beräknaspå ett belopp om högst 6,5 basbelopp torde det för flertalet inkomsttagare intevara förenat med påtagliga fördelar att i pensionshänseende fördela ackumuleradinkomst på flera är. All sannolikhet talar i stället för att det, med hänsyntiU 15-ärs-regeln, i pensionshänseende är bättre att tillgodoräkna sigpensionspoäng för den ackumulerade inkomsten det år den uppburits. Med hänvisning till det anfördahemställer utskottet att avslär motionen 1973:1061. Närvarande: herrar (), iVikmanshyttan (c), (), Ringaby (m), i (s), Magnussoni Nennesholm (c), i (s), Mundebo (fp), (), frökenPehrsson (c), herrar (), i (vpk), fröken (), herrar () och i ().