bet · FW01SoU30 · 1973-12-31 00:00:00 — har föreslagit tvä styrmedel,nämligen skyldighet för kommun dels att reservera mark för förskoleändamål isamband med all planläggning av mark för bebyggelse, dels att helt tillgodosebehovet av förskoleplatser i nya bostadsområden med minst 200 lägenheter. Dessaförslag har inte lagts fram i propositionen. Som skäl härför anförs bl. a. attav kommunens ställning som huvudman för den fysiska planeringen följer att denskall tillse att mark reserveras för skilda behov, bl. a. förskolans, som skalltillgodoses inom kommunen, samt att det får bli kommunerna själva som inomramen för tillgängliga resurser gör de nödvändiga avvägningarna avförskolebehovet mellan äldre och nya bostadsområden. På grund av dessa ochövriga i propositionen anförda skäl (prop. s. 72) avstyrker utskottetmotionsyrkandena. Lokal och central förvaltning har föreslagitatt den lokala förvaltningen av förskolan även i fortsättningen skall handhasav eller social centralnämnd och att i konsekvens härmedsocialstyrelsen skall vara central tiUsynsmyndighet. Bland remissinstansernahar förslaget mötts av delade meningar. Flertalet har anslutit sig rillutredningens förslag. a. , TCO och ohkalärarorganisationer har dock förordat att förskolan skall förvaltas avskolstyrelsen respektive . Förslaget i propositionen innebären principieU anslutning tiU barnstugeutredningens ställningstagande. Imotionen 1973:2019 (yrkandet 7) av m. fl. (fp) förordas det underremissbehand-hngen framförda alternativet i fråga om den centralaförvaltningen. I konsekvens härmed föreslås också i motionen (yrkandet 8) attden lokala förvaltningen skall handhas av skolstyrelsen med rätt för kommun atttills vidare besluta att annat organ skall svara för ledningen av förskolan. Imotionen 1973:2045 av m. fl. (m) föreslås den lösningen, attden centrala tillsynen över den allmänna förskolan för sexåringar skall utövasav . Utskottets överväganden i här aktuella avseenden har letttill att utskottet stannat för att tUlstyrka det förslag, som lagts fram ipropositionen. Avgörande för detta stäUningstagande har främst varit att, somutvecklas i propositionen (s. 87), inriktningen av insatserna rörandeförskoleverksamheten gör att förskolan i ett utbyggnadsskede får en särskiltpåtaglig förankring i familje- och socialpohtiken. I sammanhanget är särskiltatt beakta att den allmänna förskolan för sexåringar visserligen utgör ettmycket väsentligt moment i den aktuella reformen men att förskolans verksamhetinte är avgränsad till sexåringarna, utan omfattar hela den verksamhet sombedrivs för barn fr. o. m. sex månaders ålder. En uppdelning av den centralatillsynen kan inte anses lämplig bl, a. med hänsyn tUl att sexåringar somdeltar i den allmänna förskolan i vissa fall skall ingå i deltidsgrupper och iandra fall i daghemsverksamhet. I enhghet med det sagda förordar utskottet -med avstyrkande av motionsyrkandena - att förskolan förvaltas avbarnavårdsnämnd eller social centralnämnd och att fungerar somcentral tillsynsmyndighet på förskolans område. bör hksom nuvara regional tillsynsmyndighet. Lagtexten (9 § förskolelagen) bör, somföreslagits i propositionen, utformas så att kommun skall kunna besluta attannat kommunalt organ i stället för barnavårdsnämnden skaU utöva ledningen avförskoleverksamheten. Härigenom öppnas möjlighet att inrätta exempelvis enseparat förskolenämnd. Utskottet biträder vad föredragande statsrådet anför ipropositionen (s. 8889) om tillsynsmyndighetens tre basfunktioner -pedagogiskt utvecklingsarbete, socialt utvecklingsarbete samt utbyggnads- ochlokalplanering. I enhghet med vad som föreslås av Kungl. Maj:t bör ettcentralt samarbetsorgan förskoledelegation - inrättas med en rådgivande funktion i förhållande till ochskolöverstyrelsen, som även kommer att ha viktiga funktioner påförskolans område. I delegationen bör beredas frågor som rör förskolan och dessframtida inriktning. Eftersom det bör ankomma på Kungl. Maj:t att utseledamöterna i delegationen och då utskottet utgår från att denna får enallsidig sammansättning, avstyrker utskottet motionen 1973:2043 (yrkandet 3) avfru (), såvitt däri föreslås att de kristna samfunden ellerreligionspedagogisk expertis skall få representation i förskoledelegationen. I motionen 1973:2041 (yrkandet 8) av m. (c) hemställs att skall begära att ochskolöverstyrelsen ges i uppdrag att i samarbete med Svenska kommunförbundetutarbeta anvisningar för samverkansformer mellan de sociala och pedagogiskasektorerna på det lokala planet. Frågan om formerna för ett sådant samarbete, som förordasi motionen och som utskottet också anser i hög grad önskvärt, får i främstammmet lösas på det kommunala planet och på grundval av de lokalaförutsättningarna. Detta hindrar dock inte att förskoledelegarionen, om denfinner det lämpligt, kan ta upp frågan för närmare prövning. Det får ocksåanses Ugga inom ramen för tiUsynsmyndighetens uppgifter att genom informationoch vägledning verka för att erforderligt samarbete kommer tiU stånd på detlokala planet. Något initiativ i ämnet är inte påkallat. Utskottetavstyrker därför motionsyrkandet. Förskoleverksamhetens innehåll och organisation Frihet för kommunerna att utforma förskoleverksamheten Helt i överensstämmelse med vadbarnstugeutredningen förordat har i förslaget till förskolelag upptagits endastde grundläggande reglerna om förskoleverksamheten. Utskottet anser att dengjorda avgränsningen av frågor som bör regleras i lagen är lämpligt avvägd. Inomramen för de bestämmelser om bl. a. förskoleverksamhetens syfte ochorganisation, som meddelas i lagen eller tillämpningsföreskrifter till dennaoch som får sitt närmare innehåll genom det material som presenterats avutredningen och i propositionen, får kommunerna stor frihet att utforma verksamheten.Detta innebär bl. a. att det överlämnas till kommunerna att själva ta ställningtill många av de frågor som aktualiserats av barnstugeutredningen eller underremissbehandlingen av utredningens betänkande. Som en följd härav blir dencentrala tillsynsmyndighetens vägledande information av största betydelse förkommunerna. Sådan information skall enligt 13 § andra stycket förslaget tillförskolelag utfärdas av . Den vägledande informationen bör bliav särskUt värde i den mån den kan grundas på utvärderingar som gjorts av denomfattande försöksverksamhet som pågår på förskoleområdet. Vad som anförs ipropositionen ger enligt utskottets mening stöd för antagande att det kommeratt vara en strävan från sida att så snart som möjligtomsätta försöksresultaten i riktlinjer för kommunernas handhavandeav förskoleverksamheten. Av det sagda följer att ett i motionen 1973:2019 (yrkandet5 a) av m. fl. (fp) framställt krav om "större"rörelsefrihet för kommunerna beträffande förskolans utformning - vUket kravdels inte närmare preciserats i motionen, dels synes stå i viss motsättningtill yrkandet 5 b, där krav på en stadgemässig reglering av personalfrågornaframställs inte bör föranleda någon åtgärd. I motionen 1973:1329 av m. fl. (c, fp) framförsett yrkande som syftar tUl att den efter Kungl. Maj:ts bemyndigande år 1972tillsatta utredningen (U 1972:06) om skolan, staten och kommunerna (SSK) vUken har i uppdrag att utreda ansvarfördelningen mellan stat och kommun ifråga om och gymnasieskolan genom tilläggsdirektiv skaU få iuppdrag att uppmärksamma motsvarande ansvarsfördelning på förskoleområdet.Eftersom utskottet funnit den i propositionen föreslagna ansvarsfördelningen påförskoleområdet lämpligt avvägd, finns inte anledning att ytterligare utredafrågan. Utskottet avstyrker därför motionen. I det följande tar utskottet i detta avsnitt upp vissafrågor, som väckts i anledning av propositionen. Flertalet av frågorna är inteav den art, att de i och för sig påkallar något ställningstagande frånriksdagens sida. I motionen 1973:2049 (yrkandet 5)av m. fl. (m) framställs ett yrkande om att förskolan skall ha ettgott samarbete med barnens föräldrar så att konflikter undviks. I propositionen (s. 75) framförs synpunkter som innebär enklart positiv syn på behovet av ett gott samarbete mellan föräldrarna ochpersonalen i förskolan. Det är enligt utskottets mening viktigt att formernaför lämpliga samarbetsmöjligheter närmare kartläggs. Med hänsyn till denförsöksverksamhet, som bedriver och som innefattar bl., a.frågan om föräldrasamarbetet, är någon åtgärd i anledning avmotionsyrkandet inte erforderlig. Samverkan mellan förskolan och lågstadium m.m. I motionen 1973:733 av herrWikström m. fl. (fp) begärs försöksverksamhet med samverkan mellan förskolaoch lågstadium, 1 motionen 1973:2041 (yrkandena 2 och 3) av . (c) begärs att möjligt skaU beredas tillfälle att taställning tUl förslag om allmänna målsättningar för den fortsatta förskoleverksamhetensamt att skall ge Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförtsbeträffande förskoleverksamhetens framtida utveckling i innehållsmässigt ochorganisatoriskt avseende. En väsentlig fråga avseende målsättningen förförskolan är spörsmålet om förskoleverksamhetens anknytning till och inverkanpå lågstadiets arbetsformer och på vilket sätt detta skall förverkhgas. Det framhålls vidareatt det måste vara angeläget att låta lågstadiet anpassas tiU förskolan. I motionen 1973:2044 av () hemstäUs iförening med yrkande om avslag på propositionen, vilken fråga behandlats iinledningen tiU betänkandet (s. 13) - att Kungl. Maj:t under år 1974förelägger förslag om sådan ändring av skollagen (1962:319) att denföreslagna deltidsgruppverksamheten införlivas med lågstadium. har i sitt betänkande ingåendebehandlat frågan om vilket ämnesinnehåll och kunskapsstoff som bör förmedlastill barnen. 1 särskilda ämnesbilagor till betänkandet beskrivs hur t. ex.språklig träning, social omvärldsorientering, grundläggande begreppsbildning imatematik och naturvetenskaplig begreppsbildning kan bearbetas på förskolenivå.Föredragande statsrådet anför att med utgångspunkt i det material utredningenhar presenterat samt de synpunkter, som kommit fram under remissbehandlingenoch under den försöksverksamhet som bedriver, socialstyrelseni samarbete med bör utarbeta en arbetsplan som pedagogisk vägledningför förskolepersonalen och för dem i kommunen som har att befatta sig medförskolefrågor. I propositionen framhålls också att det är angeläget attsocialstyrelsen -- liksom inom sitt område bedriverfortsatt utveckhngsarbete på detta område. Det anförs att det bör ankomma påden centrala tillsynsmyndigheten att mera i detalj ta ställning tillverksamhetens innehåll i förskolan. I direktiven för den av bedrivnaförsöksverksamheten inom förskoleområdet framhålls när det gäller utformningenav en vägledande arbetsplan att språkträning, matematisk begreppsbildning ochnaturkunskap är angelägna områden. har angivit att den avseratt fastställa och söka förverkliga en preciserad pedagogisk målsättning ochett konkret arbetsprogram för förskolan och att därvid även förutsättningar kanskapas för en naturlig övergång mellan förskola och grundskola. Frågan om hur långtgående integreringen mellan den aUmännaförskolan och lågstadium skall göras har naturligtvis inte nåttsin slutliga lösning genom den reform som läggs fram i propositionen och somutskottet tiUstyrker. De förslag rörande förskolans inre arbete, som innefattasi barnstugeutredningens betänkande, är emellertid av så ingripande karaktär,att socialutskottet anser det vara väsentligt att tillsynsmyndigheten ochhuvudmännen för förskoleverksamheten under i vart fall fårmöjlighet att på grundval av nämnda betänkande och med stöd av de beslut, sompropositionen leder fram till, söka finna lämpliga former för det praktiskaförskolearbetet utan att oroas av övergripande utredningar, som har till syfteatt ompröva de ställningstaganden som görs i förevarande sammanhang.En annan sak är att det är betydelsefullt att den pågående försöksverksamhetenpå förskoleområdet fortsätter liksom det utredningsarbete, som innevarande årpåbörjats av en särskild arbetsgrupp med vissa uppgifter som anknyter tUl försöksverksamheten. Under hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena. Behandlingen i förskolan av etiska frågor ochreligionsfrågor m. m. I flera motioner framställsyrkanden, som avser behandhngen av etiska frågor och rehgionsfrågor m. m. iförskolan. 1 motionen 1973:2043 (yrkandet 1) av () begärsatt metodiska anvisningar för behandling av religiösa frågor i förskolanutarbetas i samråd med religionspedagogisk och religionspsykologisk expertisoch i motionen 1973:2047 (yrkandet 3) av i m. fl. (s)krävs att det i omvärldsorienteringen skall ingå även en orientering om detreligiösa kulturmönstret. I motionen 1973:2049 (yrkandena 3 och 4) av herrÅkerlind m. fl. (m) förordas att den kommunala förskolan skall ha en öppen ochfördomsfri inställning till religionen och att den religiösa begreppsbildningenägnas uppmärksamhet i verksamheten samt att etiska frågor skall ägnas storuppmärksamhet vid utformandet av förskolans verksamhetsformer. Slutligen yrkasi motionen 1973:2050 av () att av de anvisningar och riktlinjersom kommer att utarbetas för förskolan klart och tydligt skaU framgå förskolansuppgift att med positiv objektivitet bibringa barnen insikt i och respekt förde religiösa Uvsmönstren. har då det gäller etiska frågor ochrehgionsfrågor sammanfattningsvis betonat, att vad förskolan bör inrikta sigpå är att ge barnen förutsättningar att själva fatta sina beslut ifrågor om religiösa och andra värderingar och att barnen skall ges dessaförutsättningar genom att den vuxne skall försöka möta barnen i deras frågor.Utredningen har vidare betonat att personal och föräldrar bör fortlöpandesamarbeta och stödja varandra i uppgiften att behandla barns frågor kring livsåskådningsproblem.Utredningen har framhållit att det är viktigt att barn slipper upplevanormkonflikter men att barnen får uppleva att det finns olikauppfattningar, som respekteras av de vuxna inbördes. Ärkebiskopen har i sitt remissyttrande anfört att dengrundsyn på förskolans behandling av etiska frågor och religion som utredningengivit uttryck för kan och bör uppfattas som gemensam och riktningsgivande förmänniskor med olika inställning i livsåskådningsfrågor samt betonat attgrundläggande för förskolans behandling av dessa frågor måste vara enfördomsfri hållning gentemot religion och den andliga verkligheten. förutsätter att inom förskolan utrymmekommer att finnas för behandhng av Uvsåskådningsspörsmål för att positivt mötabarnens intresse för dylika frågor. Hos många föräldrar finns otvivelaktigtfarhågor för att personalen vid behandhngen av sådana spörsmål kan komma att påbarnen överföra ensidiga värderingar. Utskottet vill betona vikten av attpersonalen uppmärksammas på riskerna för att så sker. Utskottet vill i dettasammanhang framhåUa att i ett inom barnstugeutredningen upprättat förslagtill utbildningsplan som används för för- söksutbildning av barnskötare tUl förskoUärare anges attstudierna i Uvsåskådningsfrågor skall syfta till att bl. a. stimulera tilldiskussion omkring det pluralistiska samhällets olika och gemensammavärderingar samt tiU respekt för ohka Uvsåskådningar och generositet gentemotandras uppfattningar samt till att med anknytning till socialpsykologi,religionspsykologi och andra relevanta moment inom psykologin ge de studerandekunskapsmässig och personlighetsmässig beredskap att sakhgt och ärligt och medlyhördhet och öppenhet möta barnens spontana intresse för livsfrågor, religiösabeteenden och traditioner. De mål som sålunda angivits för visspersonalutbUdning bör efter utvärdering kunna bh vägledande även förbehandhngen av Uvsåskådningsfrågor och angränsande frågor inomförskoleverksamheten. Vad angår innehållet i omvärldsorienteringen framstår detsom naturligt att som ett moment i denna orientering bl. a. de stora religiösahögtiderna ägnas uppmärksamhet. Med hänsyn till det anförda och tUl detsamarbete mellan personal och föräldrar som både barnstugeutredningen ochföredragande statsrådet förutsatt skall äga rum kring livsåskådningsproblem -ett samarbete som föredragande statsrådet även förutsatt när det gällerbehandlingen av etiska spörsmål - anser utskottet något initiativ ianledning av motionsyrkandena inte erforderligt. Gruppstorlek m. m. i förskolan har föreslagitatt förskolans daghemsverksamhet i allmänhet organiseras i småbarnsavdelningaroch syskongrupper på följande sätt. Småbarnsavdelning bör omfatta barn från casex månaders ålder och upp till omkring . Avdelningen börbestå av två grupper, där de yngsta barnen bildar en egen grupp (om 4 barn)medan de småbarn som lärt sig gå bildar en andra grupp (om 6-8 barn) inomavdelningen. Småbarnsavdelning föreslås omfatta sammanlagt högst 12 inskrivnabarn. Syskongrupper föreslås omfatta högst 20 inskrivna barn i åldern två ochett halvt år och upp till skolåldern. Som närmare redovisas i propositionen (s. 4445 och 78)har förslagen om barngruppernas storlek väckt delade meningar blandremissinstanserna. Utredningens förslag har tillstyrkts eller lämnats utanerinran av flertalet remissinstanser. Flera instanser som yttrat sig harförordat mindre grupper i synnerhet när det gäller syskongrupperna. Även i flera motionsyrkanden förordas en minskning avgruppstorleken. 1 motionen 1973:2019 (yrkandet 6) av m. (fp) och motionen 1973:2041 (yrkandet 5) av m. fl. (c) framställssålunda yrkanden som syftar till att syskongrupp skaU omfatta högst 15 barn medviss möjhghet till överinskrivning i vart fall under en övergångstid. Imotionen 1973:2042 (yrkandet 10) av m. fl. (vpk) begärs att denmaximala gruppstorleken bestäms till (4+6) 10 barn i småbarnsavdelningarna och15 barn i syskongrupperna. Enligt utskottets mening börriksdagen inte fatta beslut om vilket tal som bör ange den maximala storlekenav de olika daghemsgrupperna. Det bör i stället, som förordas i propositionen,ankomma på tillsynsmyndigheten att på grundval av utredningens förslag,remissyttrandena och erfarenheterna från pågående försöksverksamhet utarbetavägledning till kommunerna i den här behandlade frågan. Därvid bör också desynpunkter beaktas som anförts av föredragande statsrådet i propositionen (s.78). Det sagda innebär att utskottet avstyrker motionsyrkandena. Även i ett annat yrkande i motionen 1973 :2041 (yrkandet6) tas upp frågan om gruppstorleken i förskolan. Motionärerna vUl att, dåintegration av barn med särskilda behov påkaUar detta, antalet barn iförskolegrupp i daghem eller deltidsförskola skall sättas ned ellerpersonalförstärkning ske på annat sätt. Vad som sålunda förordas i motionenstår helt i överensstämmelse med det synsätt som enligt utskottets mening börvara avgörande vid bestämmandet av gruppstorleken, antingen detta gäller denena eller andra formen av förskola. Motionsyrkandet påkallar inte någonriksdagens åtgärd. Då det i övrigt gäller organisationen av deltidsförskolanfår man räkna med att platsbehovet i allmänhet får täckas genom det system medsärskilda deltidsgrupper som finns. Som framhålls i propositionen torde enorganisation med två tretimmarsgrupper per dag i samma lokal och med sammalärare vara det bästa sättet att utnyttja tillgängliga resurser. En lokalmässiganknytning med daghemmen kan dock i många fall innebära organisatoriska ochekonomiska fördelar. I motionen 1973:2046 (yrkandet 2) av () ochfru () begärs ett tillägg till 2 § andra stycket förslaget tillförskolelag av innehåll att barn som vistas i daghem skall fr. o. m.höstterminen det år då barnet fyller ges möjlighet att delta ideltidsgrupp om föräldrar eller vårdare framställer önskemål härom. Någon skillnad i den pedagogiska verksamhet som skallbedrivas i daghem och deltidsgrupp föreligger inte. Det finns därför anledningräkna med att förskoleverksamheten för äldre elever i syskongrupp i daghem kommeratt få i huvudsak samma innehåll som verksamheten för elever i deltidsgrupp.Med hänsyn härtiU och då något hinder inte finns att efter prövning i .detenskilda fallet låta en elev som vistas i daghem delta i deltidsgrupp,avstyrker utskottet motionsyrkandet, I anslutning till det anförda tar utskottet också uppvissa frågor som avser familjedaghemsverksamheten. Familjedaghemmen kommer också fortsättningsvis att ha storbetydelse. Detta gäller framför allt i glesbygder och orter med ett otillräckligtunderlag för ett permanent daghem samt i nya bostadsområden med ett stort menövergående behov av heldagsplatser. Det är mot bakgrund av det anfördaangeläget att på olika sätt stärka familjedaghemsverksamheten. Detta kan skebl. a, genom ett ökat samarbete med förskolan. Exempelvis kan, som framhålls ipropositionen, ett sådant samarbete innebära att dagbarnvårdarna genomåterkommande besök får ta del av arbetssättet i förskolan och att dagbarnen får möjhghetatt delta i viss gruppverksamhet och på så sätt får kontakt med flera barn ochvuxna. Med hänsyn till det anförda anser utskottet någonriksdagens åtgärd inte erforderlig i anledning av yrkandet 10 i motionen1973:2041, vilket syftar till en kvalitetshöjning av familjedaghemmen. Utskottet vill slutligen här påpeka, att den allmännaförskolan även avser barn, som vistas i familjedaghem. har räknat medatt det i småbarnsavdelningarna skall finnas två anställda för fem barn och isyskongrupper en anställd för knappt fem barn. Utredningen har föreslagit attdet i deltidsgrupperna skall finnas en förskollärare för varje grupp och vidare bör sträva efter att successivt förstärka personalen med en medhjälpare.Utredningen har inte föreslagit några särskilda bindande föreskrifter ompersonalen vid förskolorna utan utgått från att kommunerna successivt skallkomma att förstärka personaltätheten i den takt resurserna medger. I motionen 1973:2019 (yrkandet 5 b) av m. (fp) begärs, som tidigare angivits (s. 24), att personalfrågorna skaU reglerasi en särskild förskolestadga. Som motivering till yrkandet anför motionärernaatt de anser det nödvändigt att vissa centrala kvalitetskrav och bestämmelserom personaltäthet fastläggs i en sådan författning. Eftersom höga krav måste ställas på förskoleverksamhetenär det viktigt att kommunerna ägnar stor uppmärksamhet åt de i yrkandet angivnafrågorna. Utskottet vill i sammanhanget framhålla vikten av att även manligpersonal anställs vid förskolorna. Mot bakgrund av att utskottet - i enlighetmed vad i detta avsnitt inledningsvis anförts -anser att kommunerna inte bör bindas av detaljerade föreskrifter, somfastslagits av statsmakterna, avstyrker utskottet motionsyrkandet. Som en följd av det anförda avstyrker utskottet ocksåmotionen 1973:2042 (yrkandet 8) av m. fl. (vpk), såvitt därihemställs att personaltätheten vid småbarnsavdelningarna och i syskongrupperskall föreskrivas vara den som barnstugeutredningen föreslagit. I anslutninghärtill bör framhållas att det är angeläget, att tillgängliga personalresurseri första hand används för att bygga ut förskolan och för att genomförapersonalförstärkningar i de fall förskolorna tar emot flera barn som kräversärskilda insatser från personalens sida. Den av utredningen föreslagnapersonaltätheten i daghemmen får förverkligas i den takt ekonomiska resurseroch tillgången till personal gör detta möjligt. Utskottet vill understryka, att i utbyggnadsskedetför'förskolan personalbehovsberäkningar och initiativ för att i samråd medskolöverstyrelsen tillgodose personalbehovet' måste vara en angelägen uppgiftför som central tillsynsmyndighet. Genom att, som ovan angetts,kommunernas planer för förskoleverksamheten skall redovisas tillsocialstyrelsen och där sammanställas till en samlad redovisning för hela riket bör en fast grund skapas för en fortsattpersonalplanering. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionen 1973:2041(yrkandet 7) av m.fl. (c), såvitt däri behandlas frågan om en planför förbättring av personalresurserna. Eftersom det enligt tilläggsdirektiv ingår ibarnstugeutredningens uppdrag att utreda frågan om fortbildningen av denpersonal som är sysselsatt inom barnstugeverksamheten, är ett i motionen1973:2042 (yrkandet 7) framställt yrkande om riktlinjer för fortbUdningen avnämnda personal redan tillgodosett.