bet · FW01LU19 · 1973-12-31 00:00:00 — Underremissbehandlingen av aktiebolagsutredningens förslag har också frånnäringslivets sida uttryckts önskemål om ett snabbt genomförande avutredningsförslaget i motsvarande delar. Äveni den del den föreslagna särlagstiftningen tar sikte på att trygga deanställdas, samhällets och borgenärers krav på tillräckligt ekonomiskt underlagför verksamheten och på att underlätta skattekontroll finner utskottet att ensnabb modernisering av nuvarande bestämmelser i hög grad är påkallad. Hit hörfrågoma om minimigränsen för aktiekapitalet och om införande av ett förbud motlån till aktieägare m. fl. Under remissbehandlingen av aktiebolagsutredningensförslag har från flera håll framhållits att aktiebolagsformen i betydandeutsträckning används för att uppnå skattemässiga fördelar eller för attmöjliggöra skatteflyktsåtgärder av olika slag. Genom den nu framlagda särlagstiftningenreduceras avsevärt möjligheterna till dylika förfaranden. Utskottetkommer nedan att behandla lagförslagen i de delar som berörs avmotionsyrkandena samt i övrigt i den mån förslagen givit anledning därtill. Genom propositionen framläggs förslag om att nyafinansieringsformer införs i vår aktiebolagsrätt vilka knappastanvänts i , men som är mer eller mindre allmänt förekommande påutländska kapitalmarknader. Hit hör de föreslagna reglerna om konvertiblaskuldebrev, skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning samt konvertiblaaktier. Utskottetvill till en början konstatera att ett genomförande av de föreslagna bestämmelsernaom de nya finansieringsmetoderna torde motsvara ett allmänt omfattat önskemål.I denna del präglas förslaget av insikten om att det är av synnerlig vikt förnäringslivets styrka och utveckling att finansieringsfrågan kan lösas i deformer som med hänsyn till konjunkturen och andra förhållanden är lämpliga förbolaget och för finansiärerna. Utskottet vill särskilt peka på attintroduktionen av konvertibla skuldebrev kan bli särskilt betydelsefull förföretag som ännu inte hunnit etablera sig på marknaden. För denna speciellaföretagskategori innebär ett genomförande av förslaget att möjligheter öppnastill kapitaltillskott som inte föreligger. Även i övrigt finner utskottetde nya finansieringsformerna ägnade att befrämja näringslivets expansion ochförbättra möjligheterna till finansiering med externa medel. Utskottet villockså framhålla att finansieringsfrågan har en internationell aspekt.Anlitande av utländskt kapital efter vederbörligt tillstånd av används i ökande omfattning för att finansiera den nödvändiga, ständigtpågående utbyggnaden och förnyelsen inom näringslivet. Såsom föredragandestatsrådet framhållit är det därför viktigt att de i främmande länderförekommande finansieringsformerna står också svenska företag till buds. Detkan annars finnas risk för att ett svenskt företag, som i och för sig anseskreditvärdigt på den internationella marknaden, i ett visst läge ändock intekan emittera ett lån till följd av att hinder i svensk lagstiftning föreliggermot en sådan utformning av lånet, som är nödvändig för en framgångsrik emissionpå gynnsammaste villkor. Iförhållande till utredningsförslaget innebär det genom propositionen framlagdaförslaget en betydelsefull utvidgning. Utredningsförslaget innehöll regler omkonvertibla skuldebrev och konvertibla aktier. Genom proposition framläggsdäratöver förslag om införande av regler om skuldebrev förenade med optionsrättatt teckna nya aktier i det långivande bolaget. Skuldebrev av denna typ har ihuvudsak samma fördelar som konvertibla skuldebrev. Optionsrätten har i likhetmed konverteringsrätten ett ekonomiskt värde och medför därför att räntan påobligationslånet kan sättas lägre än räntan på ett vanligt obligationslån.Risken med en placering i obligationer med optionsrätt till nyteckning är lägreän vid en placering i aktier. Såsom föredragande statsrådet framhållit kanemellertid i vissa fall obligationer av denna typ vara förmånligareän konvertibla skuldebrev. Ett utnyttjande av optionsrätt till nyteckninginnebär nämligen att bolaget får ett ytterligare kapitaltillskott, vilket inteär fallet vid en konvertering. En speciell fördel med obligationer medoptionsrätt till nyteckning är vidare att nyteckningen kan spridas . Det på kapitalmarknaden tillgängliga kapitalettas därför inte i anspråk i samma utsträckning som när det är fråga om envanlig nyemission. Detta är en fördel när det som i är fråga om enkapitalmarknad där det för placering i aktier tillgängliga kapitalet är starktbegränsat. Från näringslivets sida påtalades också under remissbehandlingen avutredningsförslaget att det med hänsyn till nu anförda omständigheter var enbrist i förslaget att det inte möjliggjorde utgivandet av denna typ avobligationer. Motbakgrund av nu angivna förhållanden hälsar utskottet med tillfredsställelseatt även skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning upptagits i detgenom propositionen framlagda förslaget. Nyemission av aktier sker förnärvarande i oftast till en kurs inte obetydligt understigandemarknadskursen och får ofta en kurssänkande effekt. Obligationer förenade medoptionsrätt till nyteckning innebär, såsom framhållits, att näringslivetfår tillgång till ett finansieringsinstrument som kan minska dessa olägenheterför bolagen. Enligt utskottets uppfattning föreligger det sålunda ett behov avatt även sådana obligationer introduceras på den svenska kapitalmarknaden.Vidare är obligationer av denna typ vanliga i , och de förekommer också iVästtyskland. Av skäl som berörts i det föregående utgör detta ytterligare ettvägande skäl för att regler om skuldebrev av denna typ bör införas i densvenska lagstiftningen. Utskottetvill beträffande detta avsnitt av förslaget avslutningsvis fästauppmärksamheten vid att de föreslagna reglerna också innebär att konvertiblaobligationer skall kunna emitteras mot likvid i annan egendom än pengar. betänkande framgår inte klart humvida utredningen tänktsig att apportemission skall vara möjlig i dessa fall. Såsom föredragandestatsrådet framhållit finns det emellertid ett praktiskt behov av att kunnautnyttja konvertibla obligationer såsom betalning vid uppköp av företag.Utskottet finner det med tanke på sådana transaktioner värdefullt att möjlighettill apportemission av konvertibla obligationer kommer att stå företagen tillbuds. Enligt gällande rätt skall beslut om ökning avaktiekapitalet genom emission av nya aktier fattas av bolagsstämman. Styrelsenhar emellertid möjlighet att sätta i gång förfarandet på egen hand. Dessåtgärder blir giltiga om stämman senare godkänner dem. För själva ökningsbeslutetkrävs blott enkel majoritet på en stämma. Ökningenav aktiekapitalet skulle föratsätta att bolagsordningen måste ändras, erfordrasför ändringsbeslutet kvalificerad majoritet och beslut på två stämmor. Idet nu framlagda förslaget behålls reglerna om de två olika sätt på vilkanyemission kan igångsättas. Dessutom föreslås att bolagsstämma skall kunnabemyndiga styrelsen att genom nyemission öka aktiekapitalet. Möjligheterna förbolagsstämman att lämna sådant bemyndigande har begränsats till fall dåökningen kan genomföras utan ändring av bolagsordningen. Detta innebär attstyrelsen med stöd av fullmakt från bolagsstämman kommer att kunna besluta omhögst sådana kapitalökningar som innebär en tredubbling av minimikapitalet.Giltighetstiden för fulhnakten begränsas vidare till tiden för nästkommandeordinarie bolagsstämma. Bolagsstämmas beslut om bemyndigande för styrelsen attbesluta om nyemission skall enligt förslaget kunna fattas med enkel majoritet. Enligtgällande rätt har aktieägama en ovillkorlig företrädesrätt att vidkontantemission teckna nya aktier i proportion till sitt aktieinnehav. Enföratsättning är dock att alla aktier medför lika rätt till andel i bolagetstillgångar och vinst. Regeln om aktieägarnas företrädesrätt har till funktionatt skydda de gamla aktieägarna mot den förlust de annars skulle lida, näremissionskursen på de nya aktierna inte motsvarar de gamla aktiemas verkligavärde. Enligtförslaget införs möjlighet för bolagsstämma att vid kontantemission besluta omavvikelse från aktieägarnas företrädesrätt. Vidare föreslås att bolagsstämmanskall kunna bemyndiga styrelsen att i beslut om nyemission ge föreskrifter omavvikelse från aktieägarnas företrädesrätt. Även bolagsstämmobeslut av dettaslag skall enligt förslaget kunna fattas med enkel majoritet. Beträffandekonverteringslån och obligationslån med optionsrätt till nyteckning föreslås ihär ovan berörda avseenden samma regler att gälla som i fråga om nyemission. Imotionen 1973: 1952 yrkas under punkten 1 avslag på de föreslagna reglema omfullmakt för styrelsen att besluta om emission. Motionärerna erinrar om attmotivet för den föreslagna ändringen bl. a. är att emissioner skall kunnagenomföras snabbare än vad som vanligen är möjligt. Enligt motionärernasuppfattning bör emellertid nackdelama med de nuvarande reglerna inteöverdrivas. Nyemissioner kan redan nu genomföras även i storabolag med många aktieägare. Tidsvinsten med den föreslagna ändringen blir därföri det övervägande antalet fall obetydlig, anser motionärerna. Som skäl föravslagsyrkandet anför vidare motionärerna att förslaget i denna del kan väntasleda till att styrelsen och den dominerande aktieägargruppen i ett bolag fårökade maktbefogenheter jämfört med nuvarande förhållanden. Även ombolagsledningen bara utnyttjar denna störrefrihet i ett litet antal fall, kommer enligt motionärernas uppfattning denföreslagna lagändringen att förstärka tendenserna till maktkoncentration inomnäringslivet och ytterligare undergräva de mindre aktieägarnas redan tidigaremycket svaga ställning. Ur principiell synpunkt finner motionärerna att dettamåste betraktas som betänkligt. Motionärerna erinrar därvid om attändringsförslaget visserligen har kompletterats med en omarbetning av dengeneralklausul som redan finns i aktiebolagslagen till skydd mot maktmissbruk.Denna åtgärd undanröjer emellertid enligt motionärernas uppfattning interiskema för ytterligare maktkoncentration och en förstärkning av de ledandeaktieägargruppemas dominerande ställning i de stora bolagen. Motionärernaframhåller att domstolama tillämpat generalklausuler av detta slagytterligt restriktivt. Den vidgning av tillämpningen som förutsätts ipropositionen, anser motionärerna knappast komma att medföra någon avgörandeförändring. Det kan för övrigt ifrågasättas, om t, ex. bolagsstyrelsesbefogenheter i alltför stor utsträckning skall regleras genom generalklausulerav detta slag, påpekar motionärerna. uppfattning föreligger det behov av regler som möjliggör snabbareåtgärder för nyemission än den normala vägen över beslut av bolagsstämma.Särskilt i stora bolag kan det vara en tidsödande procedur att sammankalla enextra bolagsstämma. Vidare har ett ökat behov inom näringslivet av riskvilligtkapital ökat konkurrensen om det tillgängliga kapitalet. Utskottet finner detdärför angeläget att företagen får instrument till sitt förfogande för attsnabbt kunna genomgöra emissioner och anpassa emissionsvillkoren efterväxlande marknadslägen. För-handsbemyndigande åt styrelsen att genomförakapitalökningar är enligt utskottets uppfattning ett sådant ändamålsenligtinstrument. Föredragande statsrådet har framhållit att förslaget härom kanvara särskilt värdefullt när det gäller apportemissioner, där bolaget genom attemittera nya aktier kan förvärva en för bolaget betydelsefull tillgång, ettannat företag, en fabrik eller en uppfinning etc. Förslagetom fullmakt för styrelsen att besluta om nyemission, konverteringslån m. m.och om företrädesrätt innebär givetvis såsom uttryckligen framhålls ipropositionen att bolagsledningen och den bestämmande aktieägargrappen fårfler befogenheter och större handlingsfrihet än vad som är fallet. Dettautgör en konsekvens av att företagen måste kunna snabbt och smidigt anpassa sigefter utvecklingen. får emellertid den önskvärda ökade rörelsefrihetentill följd att illojala majoriteter får lättare att utöva maktmissbruk. Såsomföredragande statsrådet framhållit kan detta i sin tur motverkas genom meraallmänt hållna bestämmelser, generalklausuler mot maktmissbrak. Förslagetupptar därför en generalklausul enhgt vilken bolagsstämman inte får fattabeslut som är ägnat att bereda otillbörlig fördel åt aktieägare eller annan,till nackdel för bolaget eller annan aktieägare. förhållandetill aktiebolagsutredningens motsvarande förslag har generalklausulen givitsen avfattning som medger en betydligt mindre restriktiv tillämpning fråndomstolarnas sida. Enligt utskottets mening har den vidtagna omarbetningenkraftigt bidragit till att öka klausulens praktiska genomslagskraft. I sin nuföreslagna lydelse ger bestämmelsen ett klart uttryck åt grandsatsen attbolagsorganen är skyldiga att handla lojalt mot en aktieägarminoritet. I likhetmed föredragande statsrådet anser därför utskottet att den föreslagnageneralklausulen i förening med övriga minoritetsskyddsregler iaktiebolagslagen utgör ett tillräckligt skydd mot bolagsledningens enligtförslaget ökade handlingsfrihet. Med hänsyn till det anförda avstyrkerutskottet bifall till motionen 1973: 1952 i denna del. Imotionen 1973: 1952 yrkas vidare under punkten 2 avslag på de föreslagnareglerna om avvikelse från företrädesrätt vid kontantemiss ion. Motionärernaerinrar om att det redan nu föreligger möjligheter att låta nya intressenterteckna aktier i större eller mindre omfattning, om en större grupp aktieägare ibolaget är beredd till detta. Enligt motionärernas uppfattning kännetecknasförslaget på denna punkt av i stort sett samma nackdelar som förslaget om vidgadbefogenhet för styrelsen att besluta om nyemission (se ovan s. 42). Andringeninnebär att ökade maktbefogenheter ges åt styrelsen och den dominerandeaktieägaregruppen och att sålunda tendenserna till maktkoncentration inomnäringslivet ytterligare förstärks. Utskottetbiträder föredragande statsrådets uppfattning att nuvarande regler omkontantemission är alltför stela och därför kan medföra hinder för bolagen attfå till stånd en i och för sig önskvärd förstärkning av det egna kapitalet. Enkontantemission kan nämligen i vissa lägen vara genomförbar bara om någonutomstående får teckna hela eller en större del av emissionen. Den utomståendesdeltagande i emissionen kan då vara beroende av att han får företrädesrättframför aktieägarna. Som ett exempel på en annan situation där avvikelse frånföreträdesrätt kan vara påkallad, har föredragande statsrådet näm.nt det falletatt ett bolag vill emittera fria aktier utomlands för att därmed få en finansieringmed hjälp av utländskt kapital. Utskottetvill vidare erinra om att genom propositionen 1973: 97 förslag framlagts omatt 500 milj. kr. av AP-fondens medel skall kunna tillföras näringslivet i formav riskvilligt ägarkapital. Det kan därvid innebära en fördel om fondenstillskott kan ske i samband med nyemissioner, så att medlen direkt kantillföras de företag som har behov av kapital. En förutsättning för sådanariktade insatser är emellertid att nuvarande bestämmelser om företrädesrättändras. Införandetav regler om ett mera flexibelt förfarande vid beslut om emissioner innebärsåsom utskottet ovan anfört (s. 43) att bolagsledningen och den bestämmandeaktieägargruppen får fler befogenheter ochstörre handhngsfrihet än vad som är fallet. Såsom utskottet därvid närmareutvecklade, balanseras emellertid förslaget i denna del av regler som tjänartill att motverka att den ökade rörelsefriheten används i otillbörligt syfte.I första hand fyller den föreslagna generalklausulen denna funktion, men ävenandra redan befintliga minoritetsskyddsregler i aktiebolagslagstiftningen ärhär av betydelse. Det bör också observeras att bolagsordningen kan innehållabestämmelser varigenom möjligheten att avvika från aktieägares företrädesrätthindras eller försvåras. I detta sammanhang bör vidare påpekas att beslut omavvikelse från aktieägarnas företrädesrätt visserligen i och för sig kanutformas så att företrädesrätt förbehålls en viss grupp aktieägare. har emellertid understrakit, att för att detta skall kunna skefordras det att det finns objektivt godtagbara skäl för en sådan avgränsningav företrädesrätten. Utskottet ansluter sig helt till föredragande statsrådetsdärvid uttalade uppfattning, att det torde vara synnerligen ovanligt att godtagbaraskäl kan åberopas för att endast vissa aktieägare skall ha företrädesrätt attteckna aktier i en kontantemission. Pågrund av det anförda avstyrker utskottet bifall till motionen 1973: 1952 idenna del. Imotionen 1973:1932 tas problemet upp huruvida kvalificerad majoritet börkrävas för bolagsstämmobeslut rörande ovan berörda frågor om fullmakt förstyrelsen och om avvikelse från företrädesrätten. Under punkten 2 i motionenyrkas att i de föreslagna lagarna intas bestämmelse om att bolagsstämmansbeslut om avvikelse från aktieägares företrädesrätt att delta ipenningemissioner av aktier, konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade medoptionsrätt till nyteckning samt beslut om bemyndigande till styrelsen att medavvikelse från aktieägares företrädesrätt besluta om sådana emissioner skallvara giltigt endast om det biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såvälde avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. I sin motiveringtill kravet på kvalificerad majoritet i dessa fall erinrar motionärerna om attprincipen om likställighet mellan aktieägare är grundläggande inomaktiebolagsrätten och att tidigare aktieägares företrädesrätt att delta inyemissioner utgör ett utflöde av denna princip. Motionärerna medger attprincipen likväl inte kan upprätthållas undantagslöst. Lagstiftningen måstedock ge skydd för tidigare aktieägares berättigade intressen. Motionärernaanser att den i propositionen föreslagna generalklausulen ger ett visst skydd idetta avseende. Enligt motionärernas uppfattning bör dock i självabeslutsprocessen en spärregel vara inbyggd till skydd för aktieägare som önskarhålla sin andel i bolaget oförminskad då en penningemission företas.Motionärerna anser att det därför bör krävas kvalificerad majoritet för beslutom avvikelse från företrädesrätten. Detta bör gälla vid penningemissioner avsåväl aktier somde Övriga i propositionen angivna finansieringsformerna samt såväl vid direktaemissionsbeslut som vid bemyndigande åt styrelsen att besluta om emission. Denpluralitetsregel som aktiebolagsutredningen föreslagit två tredjedelar av deavgivna rösterna och de vid stämman företrädda aktiema finner motionärernavara lämplig. Utskottetvill till en början framhålla att gällande lag uppställer krav på kvalificeradmajoritet när det är fråga om beslut som bedömts vara särskilt viktiga föraktieägarna. Hit hör beslut om ändring av bolagsordningen och vissa andrabeslut, bl. a. om fusion och likvidation. Reglerna om kvalificerad majoritetingår som ett led i minoritetsskyddet. Reglerom kvalificerad majoritet är emellertid inte särskilt lämpliga somminoritetsskyddsregler, eftersom de endast skyddar minoriteter av viss ickeobetydlig storlek. Utskottet biträder föredragande statsrådets uppfattning attett minoritetsskydd kan åstadkommas bättre och effektivare på andra sätt. nuvarande aktiebolagslagen finns det också minoritetsskyddsregler av heltannat slag, t. ex. reglerna om minoritetsrevisor, om aktieägarnas rätt att fåtill stånd extra bolagsstämma och om aktieägares rätt att få ärende behandlatvid bolagsstämma osv. Såsom nämnts i det föregående (s. 43) har enligtförslaget en icke oväsentlig förstärkning av minoritetsskyddsreglemaåstadkommits på så sätt att tillämpningsområdet för generalklausulen vidgats.Med hänsyn härtill anser utskottet att det inte fiims något behov av attuppställa krav på kvalificerad majoritet för de bolagsstämmobeslut som avsesmed motionen. Utskottet avstyrker därför bifall till motionen 1973: 1932 idenna del. I propositionen redovisas bl. a. vissa statistiskauppgifter angående de svenska aktiebolagen. finns det omkring125 000 aktiebolag i . Endast omkring hälften av aktiebolagen driverrörelse och betalar lön till anställda. av aktiebolagen utgörenmans- eller fåmansbolag. Ett mycket stort antal aktiebolag har begränsataktiekapital. Av de rörelsedrivande aktiebolagen har eller drygt31 000 ett aktiekapital som understiger . Ett betydande antalaktiebolag har bildats , och intensiteten i bolagsbildningenhar tilltagit . 1960 fanns det endast omkring 44 000 registreradeaktiebolag. registrerades 11166 aktiebolag, 1971 13 060 aktiebolag och1972 18 217 aktiebolag. Minimigränsen för aktiekapitalet har sedanikraftträdandet av aktiebolagslag varit . förslag skall aktiekapitalet inte få sättas lägre äntill . Denna minimigräns skall emellertid enligt förslaget inte gällai fråga om bolag som bildats före ikraftträdandet av den nya aktiebolagslagen. I propositionen föreslåsatt den nedre gränsen för aktiekapitalet skall I det nu aktuella lagstiftningsärendet har den föreslagna höjningenav minimigränsen för aktiekapitalet begränsats till att avse endast bolag sombildats efter lagens ikraftträdande. Ett förslag med övergångsbestämmelser sominnebär krav på höjning av minimigränsen för aktiekapitalet till 50 000 kr.även för äldre bolag kommer enligt uppgift i propositionen att läggas fram ihöst. Imotionen 1973: 1916 yrkas att lägsta aktiekapital i aktiebolag skall vara . Bakgnmden till motionärens yrkande är att i propositionen 1973: 112begärdes bemyndigande för Kungl. Maj:t att godkänna ett konsortialavtal mellanstatens vattenfallsverk och vissa enskilda och kommunala företag omutredningssamarbete rörande import av naturgas från . Samarbetetavses ske inom ramen för ett särskilt aktiebolag. , vars aktiekapitalenligt avtalet vid bolagets bildande skall uppgå till . Propositionenhar godkänts av , som därvid gjorde förbehåll om att sådan ändring avavtalet skall ske att aktiekapitalet skall utgöra . (NU 1973:49). Utskottet avstyrker bifall till motionen 1973: 1916. Imotionerna 1973: 1932, 1973: 1933, 1973: 1952 och 1973: 1953 framställsyrkanden om att minimigränsen för aktiekapitalet skall vara . Denargumentering som framförs i de olika motionerna är till innehållet i stortsett likartad och kan sammanfattas på följande sätt. a. att en lägsta nedre gräns på . för aktiekapitaletkommer att få en mycket negativ effekt på nyetableringen av företag. Vidbedömningen av den lägsta gränsen för aktiekapitalet bör utgångspunkten varadet kapitalbehov som de små företagen har och den förräntning somkapitalinsatsen kan väntas ge. För åtskilliga mindre företag kan ettaktiekapital på . vara överkomligt och också ge en rimlig avkastning.En höjning till . kommer i många fall att resultera i en obefintligeller alltför låg avkastning. I propositionen åberopas att den nuvarande 5000-kronorsgränsen fastställdes . Jämförelsen är dock oegentlig. 1895ansågs aktiebolagsformen nästan uteslutande som en företagsform för storabolag. Vid det lagstiftningsarbete som föregick nu gällande aktiebolagslagfrån 1944 prövades om en särskild bolagsform skulle skapas för mindre företag,men tanken därpå avvisades. I stället höjde man då inte minimigränsen. Den nuvarandeaktiebolagsformen är alltså avsedd även för mindre företag. Vid bedömningen avvar minimigränsen för aktiekapital skall läggas, bör beaktas att i Sverigesaknas en särskild bolagsform utan personligt ansvar, som är anpassad för småföretags behov. Alternativen handelsbolag, kommanditbolag eller verksamhetunder personlig firma är inte likvärdiga med aktiebolaget. Framför allt saknarföretag som arbetar i någon av dessa former aktiebolagens möjligheter tillskattefria fondavsättningar. Vidare utgör den faktiska sambeskattningen avmakar som båda arbetari den egna rörelsen ett starkt incitament för många mindre företag alt väljaaktiebolagsformen. Anledningen till att én så hög minimigräns valts som 50 000kr. anges i propositionen vara en önskan att skära ned antalet aktiebolag föratt därigenom underlätta taxeringskontroll och försvåra skatteflykt. Det ärangeläget att skatteflykt försvåras.