bet · FW01FöU16 · 1973-12-31 00:00:00 — Efter förslag i propositionen 1973:16 har beslutatatt den särskilda mUitära apoteksorganisationen skall upphöra och dessuppgifter föras över på apoteksbolaget (SoU 1973:6, rskr 1973:101). Syftethärmed är att samordna och effektivisera de civila och militära resurserna påläkemedelsområdet. Ändringarna innebär att militärapoteket och dess trefUialapotek inordnas i apoteksbolaget samt att driften vid krigsmaktensberedskapsförråd av läkemedel övertas av apoteksbolaget och knyts tilllämpliga apotek. Utskottet har inte funnit anledning tiU erinran mot vaddepartementschefen har anfört om inriktningen av delprogrammet. Med hänvisningtUl vad ovan anförts tiUstyrker utskottet Kungl. Maj:ts förslag och hemstäUer 1. att riksdagenbeslutar att militärapoteket skall upphöra med utgången av är 1973, 2. att riksdagentiU för /74 anvisar ettförslagsanslag av , 1 propositionen 1973:75 har Kungl. Maj:t under punkten (s. 63-91) föreslagit riksdagenatt 1. godkänna de avdepartementschefen förordade riktlinjerna för organisation m. m. av fortifikationsförvaltningen, 2. tillFortifikationsförvaltningen för /74 anvisa ett förslagsanslag av38 . nuvarande organisation m. m. ärcentral förvaltningsmyndighet för fortifikations- och byggnadsväsendet inomkrigsmakten. I förvaltningens uppgifter ingår att för krigsmaktens räkningsvara för markfrågor. Förvaltningen skaU också enligt särskilda föreskrifterorganisera byggnads- och reparationsberedskapen (BRB). Verksledningen utövas av en generaldirektör med enöverdirektör som ställföreträdare. Verksamheten är organiserad på tväavdelningar, befästningsavdelningen och kasernavdelningen, samt sju friståendebyråer, forskningsbyrån, markbyrån, administrativa byrån, byggnadsbyrån, värmebyrån,elektrobyrån och väg- och vattenbyggnadsbyrån. Därjämte finns två friståendesektioner, utredningssektionen och kalkylsektionen. I organisationen ingår ävenchefen för samt BRB:s centralkontor. Sju byggnadskontor, ett i varjemilitärområde och ett inom mUitärkommando, är beträffande byggledningoch kontroll vid större byggnadsarbeten direkt understäUdafortifikationsförvaltningen. Vid fortifikationsförvaltningen fanns 806tjänster inrättade. Häri ingår inte tjänsterna vid BRB:s centralkontor,kasernvårds-byråns Stockholmssektion och ämbetsverkets centralförråd i VaUa.Vid samma tidpunkt fanns 102 vakanser. Organisationen av fortifikations-och byggnadsförvaltningen inom försvaret har på Kungl. Maj.ts uppdrag settsöver av som lade framförslag tiU ändrad organisation m. m. för fortifikationsförvaltningen.Förslaget som grundas på förutsättningen att fortifikationsförvaltningen även ifortsättningen skall vara central förvaltningsmyndighet för fortifikations- ochbyggnadsförvaltningen innebär i huvudsak följande. Verksledningen förstärks tUl att omfatta, förutomgeneraldirektören, en ekonomidirektör och en driftdirektör. Den nuvarandetjänsten för överdirektör utgår. En ny enhet för central planering inrättas,varvid den nuvarande utredningssektionen utgår ur organisationen. En nydriftenhet inrättas för ledning och samordning av fastighetsdriften. Delar avnuvarande värme- och elektrobyråerna samt av väg- och vattenbyggnadsbyrån förssamman till en särskild fackenhet. Återstående del av väg- ochvattenbyggnadsbyrån bildar övergångsvis en väg- och flygfältsenhet medan värme-och elektrobyråerna utgår ur organisationen. Övriga enheter behåller i principsin nuvarande organisatoriska ställning. åläggs ansvaret förfastighetsdriften inom försvaret. Med hänsyn tUl förvaltningens erfarenhet avoch kunskap om anläggningar för skydd mot vapenverkan föreslås förvaltningen bUsakkunnigmyndighet inom statsförvaltningen främst för projektering av sådanaanläggningar. Förvaltningen befrias från de uppgifter för förvaltning m. m. avvissa fastigheter i Storstockholmsomrädet som i andra områden sköts av lokalförvaltningsmyndighet. enhet (Stockholmssektionen) utgår härvid ur förvaltningensorganisation. Om statsmakterna fattar beslut om att omlokalisera förvaltningenbör BRB:s stäUning och organisatoriska placering omprövas. Verksamheten inom fortifikationsförvaltningen anses böra istörsta möjliga utsträckning bedrivas i projektgrupper under särskilt utseddaprojektledare. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att följa upp kostnader,produktivitetsutveckling m. m. Förvaltningen bör i ökad utsträckning anlitakonsulter i anskaffningsverksamheten. Förslaget ansluter sig, när det gäller intern verksamhetsplanering,budgetering och redovisning, till försvarets nya planerings- och budgeteringssystem.Verksamheten indelas i internprogram. Dessa knyter an tUl förvaltningens trehuvuduppgifter, dvs. anskaffning av anläggningar m. m., fastighetsförvaltningoch fortifikatorisk forskning, och bör i erforderlig utsträckning indelas idelprogram. Ansvaret för de olika interndelprogrammen fördelas på vederbörandebasorganisatoriska enheter. Dessa enheter finansierar genom uppdragverksamheten vid fack-och byggnadsenheterna som förutsätts utgöraresultatenheter. I fråga om finansieringen av förvaltningens verksamhetinnebär förslaget att verksamheten i sin helhet skall redovisas mot ett formeUtanslag om . Därvid upptas på utgiftssidan löner och andrakostnader för anstäUd personal, ersättningar till konsulter samt lokalhyror m.fl. omkostnader för verksamheten. Som inkomster tas upp ersättningar fränprogrammyndigheterna för anskaffnings- och förvaltningsuppdrag samt andrabetalda uppdrag. För att jämna ut säsongvariationer förutsätts attförvaltningen disponerar en rörlig kredit i . Ett särskiltbidragsanslag föreslås för att täcka kostnaderna för projektering av sådanaobjekt som inte kommer till utförande. Ett genomförande av förslaget beräknas medföra enpersonalminskning med ca 100 anställda. Den totala kostnadsminskningen per årvid genomförd omorganisation och ändrade verksamhetsformer beräknar institutettill ca 3 milj. kr. Därutöver räknar institutet med en viss effektivitetsökning. Omorganisationen föreslås genomförd under andra halvåret1973. Institutet föreslår att översynen fullföljs i en andra etapp förverksamheten på regional och lokal nivå. Departementschefen anser, lUcsomrationaliseringsinstitutet, att det alltmer skärpta behovet av sparsamhet medförsvarsanslagen gör det nödvändigt att ägna stor uppmärksamhet åtresursförbrukning, produktivitetsutveckling, rationaUsering, långsUctigplanering m. m. Han biträder därför institutets förslag att en särskild enhetför central planering inrättas med ställning som stabsorgan åt verksledningenoch att den nuvarande utredningssektionen utgår ur organisationen.Propositionsförslaget avviker i övrigt på flera punkter från den avrationaliseringsinstitutet förordade organisationen. Någon utökning av verksledningen anses inte erforderlig. mentschefen räknar dock med att en viss förstärkning avekonomifunktionen bör kunna komma tUl stånd genom att den nya enheten förcentral planering tillkommer. innebär propositionen följande förändringar. Den verksamhet som avser anskaffning och underhåll avflygfält inordnas organisatoriskt i befästningsenheten. Den skaU omfatta förutom delar av nuvarande elektro- ochvärmeby-råerna samt vatten- och avloppsenheten ur väg- och vattenbyggnadsbyrän även den verksamhet inom sistnämnda byrå som är inriktad på att ge service åtövriga enheter i frågor som gäUer vägar, fältmätningar och grundundersökningar. Departementschefen finner det angeläget att en samordnadhandläggning av driftfrågor kommer tUl stånd. Han biträder förslagetom att inrätta en driftenhet och anför härom ytterligare. Jag förutsätter att driftenhetensuppgifter och organisatoriska ställning ytterligare övervägs under detfortsatta utredningsarbetet. 1 avvaktan på resultatet av detta arbete förordarjag att driftenheten tills vidare förs samman med fackenheten tUl en gemensamstörre enhet som bör benämnas drift- och fackenheten. Värme-, elektro- samtväg- och vattenbyggnadsbyräerna kan därvid utgå ur organisationen. Kalkylenheten anses inte som nuböra ha en fristående ställning i organisationen. Den föreslås ingå i en störreenhet, lämpligen byggenhe-ten. Forskningsenheten skaU däremot utgöra enfristående enhet. Departementschefen tar i propositionen inte stäUning tiUrationaUse-ringsinstitutets förslag att fortifikationsförvaltningen skallansvara för fastighetsdriften inom försvaret, liksom inte heUer tUl förslagetatt förvaltningen skall vara sakkunnigmyndighet inom statsförvaltningen förprojektering av anläggningar för skydd mot vapenverkan. Han biträder däremotförslaget att fortifikationsförvaltningen skaU befrias från sådana uppgifterför förvaltning m. m. av vissa fastigheter i Storstockholmsomrädet som ivanliga fall sköts av lokal förvaltningsmyndighet. Hur denna verksamhet ifortsättningen skaU skötas bör prövas i samband med det fortsatta översynsarbetetbeträffande verksamheten på regional och lokal nivå. I avvaktan härpå får dens. k. Stockholmssektionen som inom förvaltningen har hand om dessa uppgifterprovisoriskt stå kvar i förvaltningens organisation. Beträffande BRB:s ställning och organisatoriska placeringfår ställning tas när statsmakternas beslut om fortifikationsförvaltningenslokalisering föreligger. OUka aspekter kan läggas på frågan om i vilkenutsträckning konsulter bör anlitas i fortifikationsförvaltningensanskaffningsverksamhet. Departementschefen anför härom följande. Enligt min mening måste lönsamheteni att köpa tjänster frän utomstående bedömas såväl från ekonomiska och tekniskasynpunkter som med hänsyn tUl personalsituation och arbetsbelastning vid varjetUlfälle. Jag anser det viktigt att förvaltningen fortlöpande gör noggrannalönsamhetskalkyler när det gäller köp av tjänster och bygger upp en kostnadsstatistik för detta ändamål. Jag utgår därvidfrån att uppbyggnaden av denna statistik sker på ett sådant sätt attresursförbrukningen kan följas upp och jämföras med beräknade kostnadsramarför enskUda objekt. Härigenom bör även produktivitetsutvecklingen kunna följasoch jämförelser göras meUan interna och externa produktionskostnader. Det ärockså viktigt att uppmärksamma att användning av konsulter kan underlätta förförvaltningen att möta förändringar i resurstUldelningen. Verksamheten inomfortifikationsförvaltningen fördelas på internprogram som knyter an tiUförvaltningens huvuduppgifter. Det ankommer på förvaltningen att avgöra huransvaret för de ohka internprogrammen skall fördelas på olUca enheter iorganisationen, hur internbudgete-ring m. m. skall göras samt i vUkenomfattning interndebitering skall ske. Nuvarande former för finansiering avverksamheten behälls tUls vidare. Det förutsätts i propositionen att omorganisationen genomförs i något långsammare takt än vadrationaUseringsinstitutet har föreslagit. Den nya enheten för centralplanering, som inrättas som den nuvarande utredningssektionen utgår,organiseras dock . Departementschefen räknar inte med att en längre tidför omorganisationen skall medföra kostnadsökningar. ärcentral förvaltningsmyndighet för fortifikations- och byggnadsväsendet inomkrigsmakten, I förvaltningens uppgifter ingår bl, a. att för krigsmaktensräkning förvalta mark, byggnader och befästningar. n. ca 50 000 objekt och representerar ett sammanlagt värde av ca 11miljarder kronor. Varje är investeras över 300 milj. kr, i kasernbyggnader ochbefästningar. Verksamhetens art och omfattning stäUer stora krav pä dencentrala ledningsorganisationen. Föreliggande organisationsförslag ärresultatet av ett ambitiöst utredningsarbete i syfte att få fram en förverksamheten i central instans mera lämplig organisation. Rationaliseringsinstitutetsförslag innebär i huvudsak följande. En enhet för central planeringinrättas, varvid nuvarande utredningssektion utgår. En driftenhet för centralledning och samordning av fastighetsdriften inrättas. Delar av nuvarandevärmebyrå och elektrobyrå samt del av väg- och vattenbyggnadsbyrån förs sammantill en fackenhet. Återstående del av väg- och vattenbyggnadsbyrån bildarövergångsvis en väg- och flygfältsenhet, medan värme-och elektrobyråerna utgårur organisationen. Övriga enheter behåller i princip sin nuvarandeorganisatoriska ställning. Propositionen innebär vissa avvikelser frånrationaliseringsinstitutets förslag. Ändringarna har redovisats i detföregående och utskottet skall här endast ta upp några delfrågor tUlbehandling. Institutets förslag att utöka verksledningen sä att dennaäven omfattar en ekonomidirektör har departementschefen inte ansett sig kunnabiträda. Utskottet viU inte ifrågasätta riktigheten härav men förutsätter. liksom departementschefen, att ekonomifunktionen förstärkspå annat sätt. Frågan om verksledningen och dess organisation kan kommaatt aktualiseras i annat sammanhang. I motionen 1973:22, som väckts vidriksdagens början och remitterats till utskottet, har med hänvisning till bl.a. fortifikationsförvaltningen hemställts att hos Kungl. Maj t skallbegära utredning och förslag om lekmannastyrelser inom försvaret. Riksdagensbehandling av motionen har uppskjutits tiU höstsessionen. När det gäller basorganisationen är förändringarna mindrelångtgående än i det ursprungliga förslaget. En anledning härtiU är attrationaliseringsinstitutet skall fortsätta utredningsarbetet och göra enöversyn av verksamheten på regional och lokal nivå. Resultaten av dennautredning skaU redovisas och kan komma att påverka inte barauppgiftsfördelningen meUan olika nivåer utan också organisationen i centralinstans. Utskottet finner det välbetänkt att under sådana förhållandengenomföra omorganisationen i något långsammare takt än vadrationaliseringsinstitutet har tänkt sig. Ytterligare skäl kan åberopas för en senareläggning av demera långtgående organisationsförändringarna. harunder de senaste 10 12 åren mer eller mindre oavbrutet varit föremål föreller på annat sätt berörts av organisationsundersökningar. Förstudierna tUlden nu föreslagna omorganisationen började . TUl detta kommeratt fortifikationsförvaltningen, som fått sina enheter i Stockholmsamlade under ett tak, enligt förslag i propositionen 1973:55 skaUomlokaliseras till . Omorganisationen beräknas fuUt genomförd komma att medförabetydande rationaliseringsvinster. Departementschefen räknar med enpersonalminskning med ca 100 anstäUda. Han räknar också med att verksamhetenskall bli mer effektiv och att omorganisationen även på detta sätt skallmedföra inte oväsentliga besparingar. Utskottet kan för sin del godta dennainriktning och förutsätter att effekten av de föreslagna åtgärdernainte påverkas negativt av den för genomförandet. Utskottet har inte funnit anledning till erinran mot vaddepartementschefen har anfört om inriktningen av delprogrammet. Med hänvisningtill vad ovan anförts tiUstyrker utskottet Kungl. Maj:ts förslag och hemställer 1. att rUcsdagengodkänner de av departementschefen förordade riktlinjerna för organisation m.m. av fortifikationsförvaltningen, 2. att riksdagentUl Fortifikatlonsförvaltnlngen för /74 anvisar ettförslagsanslag av . Maj t har ipropositionen 1973:75 under punkten F 5 (s. 91 94) föreslagit att 1. tiU för /74anvisa ett förslagsanslag av . 2. bemyndiga Kungl. Maj:t att medgeatt materiel för forskningsändamål beställs inom en kostnadsram av 6 000 000kr. 1 propositionen 1973:88har Kungl, Maj:t lagt fram förslag angående försvarsforskningens framtidaorganisation m, m. Medel som behövs för att 1 973 påbörjagenomförandet av den föreslagna omorganisationen ingår i anslagsberäkningen.Försvarsforskningens organisation behandlar utskottet i betänkandet FöU1973:17. Utskottet, som inte har funnit anledning till erinran motvad departementschefen har anfört om inriktningen av delprogrammet, tUlstyrkerKungl. Maj:ts förslag och hemställer 1. att riksdagentiW för budgetåret 1 973/74 anvisar ettförslagsanslag av , 2. att riksdagenbemyndigar Kungl. Maj t att medge att materiel för forskningsändamål beställsinom en kostnadsram av . Maj t har ipropositionen 1973:75 under punkten F 14 (s. 94-97) föreslagit att tUl för /74 anvisa ett förslags anslag av . Maj t har, somförut nämnts, i propositionen 1973:88 föreslagit en omorganisation avförsvarsforskningen. MiUtärpsy-kologiska institutets verksamhet berörs förstfr. o. m. /75 av de föreslagna ändringarna. Omorganisationenbehandlas av utskottet i ett särskilt betänkande (FöU 1973:17). Utskottet har inte funnit anledning till erinran mot vaddepartementschefen har anfört om inriktningen av delprogrammet. Maj:ts förslag och hemstäUer att tUlMUitärpsykologiska institutet för /74 anvisar ett förslagsanslagav , 29, Bidrag till regionmusiken. Maj .t har ipropositionen 1973:75 under punkten F 18 (s. 97) föreslagit att till Bidrag tUl regionmusiken för /74 anvisa ett förslagsanslag av . Verksamheten inomregionmusiken finansieras f. n. från förslagsanslaget Regionmusiken och ifråga om den centrala administrationen för regionmusiken - fränkommittéanslag. Enligt beslut av årets riksdag förs verksamheten fr, o. m.nästa budgetår över till verksamhetsområde (prop.1973:65, KrU 1973:18, rskr 1973:142), Nuvarande anslag tUl regionmusiken underfjärde huvudtiteln kan därför utgå ur riksstaten. Försvaret kommer under nästa budgetår att utnyttja ca 40 %av regionmusikens kapacitet. För att täcka kostnaderna härför föreslås i propositionen att ett nytt förslagsanslag, benämnt Bidragtill regionmusiken, tas upp under fjärde huvudtiteln fr. o. m. nästa budgetår.Utskottet tiUstyrker Kungl. Maj:ts förslag och hemställer att tUl Bidrag tillregionmusiken för /74 anvisar ett förslagsanslag av 1 5 220 000kr. Viss gemensam verksamhet. Utskottet har inte funnitanledning tUl erinran mot vad departementschefen har anfört om inriktningen av delprogrammet. Utskottet tiUstyrker Kungl. Majts förslag i propositio nen 1973:1 bUaga 6 under punkten F 21 (s. 171 - 174) och hemställer 1. att till Viss gemensamverksamhet för /74 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att bemyndigar Kungl.Maj t att medge att signal skyddsmaferiel bestäUs inom en kostnadsram av . UtveckUngen /74 - 1977/78. Kungl.Maj t har genom propositionen 1973:1 bUaga 6 (s. 184 - 187) berett tUlfälle att ta del av vad departementschefen har anfört om den fortsatta utvecklingen av huvudprogrammet Civilförsvar. för huvudprogrammet ärcivilförsvarsstyrelsen. Huvudprogrammet omfattar följande delprogram. 6.1 Ledning i krig CivUförsvarsstyrelsen framhålleratt planeringsramen om 124,6 milj, kr. per budgetär inte ansluter tUl destudieramar som den tidigare upprättade perspektivplanen omfattar. Ytterligarestudier och utredningar måste därför genomföras innan ett väl avvägt förslagkan läggas fram för den anvisade planeringsnivån. Styrelsen anser dock på redanföreliggande underlag att ramen ger otUlräckliga resurser både under 1970-taletoch på . De allvarligaste bristerna hänför sig till den långsammatakten för komplettering av den reducerade undsättningsorganisationen, denlåga mobUiseringsberedskapen vid det allmänna lokala civUförsvaret, denlångsamma utbyggnadstakten för anläggningar för civilförsvarsorganisationensamt den minskade produktionstakten för skyddsmasker, när de dyraresmäbarnsskydden börjar anskaffas. beräknar att en mera definitivavvägning inom huvudprogrammet kan ske i programplanen /75 - 1978/79. För civUförsvarets oUka delprograminnebär den fortsatta utvecklingen bl. a. följande. Lednings- och undsättningsorganisationen anpassas så att denkan möta främst verkningarna av konventionella stridsmedel. Den nuvarandeorganisationen vidmakthäUs i den omfattning som har angetts (prop.1972:75) och kompletteras med personal och materiel. Anläggningar tUl skyddför verksamheten samt branddammar bör tiUkomma i första hand för de frånskyddssynpunkt mest betydelsefulla områdena. Med hänsyn till att målen förutbildning av civUförsvarspersonal f. n. ses över och tiU att försöksverksamhetpågår beträffande utbUdningsorganisa-tionen bör någon ökning av utbUdnings- ochövningsverksamheten tUls vidare inte komma tiU stånd. I avvaktan på resultaten av de olika frågor rörande detfortsatta skyddsrumsbyggandet som f. n. behandlas i försvarsdepartementet börskyddsrum tUls vidare byggas efter nu gäUande regler. För skyddet av befolkningen bör vidare åtgärder enligttidigare beslutade riktUnjer vidtas för att upprätthålla erforderUg beredskapför produktion av skyddsmasker. Detta innebär att en kontinuerlig anskaffningav sådan utrustning bör ske. Riktlinjerna för civilförsvaretsfortsatta inriktning har utskottet behandlat i det föregående. Utskottet harinte något att erinra mot vad departementschefen har uttalat om utvecklingen avhuvudprogrammet Civilförsvar . Utskottet tiUstyrker Kungl. Maj.tsförslag i propositionen 1973:1 bUaga 6 under punkten G 1 (s. 187-192) ochhemställer 1. att riksdagenbemyndigar Kungl. Maj t att medge att civUför-svarsmateriel beställs inom enkostnadsram av , 2. att riksdagenbemyndigar Kungl. Maj:t att medge att statsbidrag utgår för anskaffning avskyddsrum m. m. inom en kostnadsram av , 3. att riksdagentUl Civilförsvar för /74 anvisar ett förslagsanslag av . Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar. Utskottet tUlstyrker Kungl. Maj:ts förslag i propositionen 1973:1 bilaga 6under punkten II6 (s. 214 - 216) och hemställer att till Civilförsvar:Anskaffning av anläggningar för /74 anvisar ettinvesteringsanslag av . Anskaffning av vissa skyddsrumsanläggningar. Utskottethar inte funnit anledning till erinran mot vad departementschefen har anfört ominriktningen av delprogrammet Vissa skyddsrumsanläggningar. Majts förslag i propositionen 1973:1 bUaga 6 under punkten II 7 (s. 216 - 217) och hemstäUer attriksdagen tUl Anskaffning av vissa skyddsrumsanläggningar för /74 anvisar ett investeringsanslag av 3 000 000kr. Arméförband: Anskaffning av anläggningar. Ipropositionen 1973:75 har Kungl. Maj t under punkten III 1 (s. 98 103)föreslagit att medge att Bodens garnisons skjutfält vid Kusträskutvidgas i enlighet med vad departementschefen har angett. I motionen 1973:1664 av m. fl. (vpk) har idenna del hemställts att avslår Kungl. Majts förslag om utvidgning avskjutfältet i Kusfors. I propositionen 1973:1bUaga 6 (s. 224 225) anmäldes under detta anslag planer på markförvärv förbl. a. utvidgning av Bodens garnisons skjutfält vid Kusträsk. Medelsbehovet föratt påbörja markförvärv under nästa budgetär beräknades till 1 milj. kr.Anslagsberäkningen har godkänts av (FöU 1973:8, rskr 1973:62). Skjutfältet vid Kusträsk är beläget nordväst om kasernområde och omfattar ca 1 220 ha. Det används i huvudsak vidstridsskjutning med grund- och repetitionsutbUdningsförband ur I 19 och Fo63/65. Därutöver används fältet av P 5 och S 3 för att genomförastridsskjutningar i förband av plutons storlek. Fo 63/65 och F21 utnyttjarfältet för att genomföra fältskjutningar och enklare stridsskjutningar igrupp. Genom den föreslagna markanskaffningen skulle skjutfältetkomma att utvidgas med ca 1 750 ha. I motionen 1973:1664 hävdas att enutvidgning av den omfattning som föreslås medför betydande olägenheter förbefolkningen. De mUitära behoven av ytterligare markområden förskjutfältsövningar anses väga mindre tungt än de olägenheter som kan uppstå fördem som berörs av utvidgningen. Det föreligger ett visst motstånd från markägarnas sidagentemot den föreslagna utvidgningen av skjutfältet. Det finns emellertid intenågon fast bosättning inom utvidgningsområdena. Olägenheterna för markägarnaoch för den omgivande bebyggelsen är såvitt utskottet kunnat finna inte större än att berättigade önskemål bör kunna tUlgodoses isamband med genomförandet av förvärven. Bodens kommun har för sin del tUlstyrktutvidgningsförslaget. Med hänvisning tiU det anförda avstyrker utskottet bifalltUl motionsyrkandet. L'tskottettiUstyrker Kungl. Majts förslag och hemstäUer att med avslag påmotionen 1973:1664 i denna del medger att Bodens garnisons skjutfält vid Kusträskutvidgas i enlighet med vad departementschefen har angett. På försvarsutskottets vägnar PER Närvarande: herrar i Gäddvik (m), iEskUstuna (s), i Stenkyrka (c), i (s), herrarEnskog (fp), i (s), i (s), Petterssoni (c), ÖhvaU (fp). (), Glimnér (c), i (s),Virgin (m), i (s) och ().