bet · FW01JuU34 · 1973-12-31 00:00:00 — Vid dagsbotsbeloppets beräkning brukar schablonmässigttagas hänsyn till skattebelastning och till försörjningsbörda. Utredningen harunder sitt arbete icke fått intrycket att detta hänsynstagande är vare sig förlitet eUer för stort. Utredningen delar i viss mån motionärens uppfattning -antydd i motionens första och femte stycken att bötesnivån är väl hög i vissafall. Detta gäller framför allt när personer med låga inkomster åläggs straff,avseende jämförelsevis höga dagsbotsantal såsom 60 och högre. Därestdagsbotsbeloppet därvid bestäms till det i regel tillämpade minimibeloppet femkronor (för vissa kategorier såsom folkpensionärer och studerande ),kan det ådömda bötesstraffet för den dömde framstå som övermäktigt och han gördärför icke några allvarliga försök att betala beloppet. Exekutiva åtgärder är idyUka fall dömda att misslyckas. Enligt utredningens mening vore det en bättrelösning att minimum för dagsbotsbeloppets storlek - två kronor-tUlämpades i väsentligt större utsträckning än vad som är fallet. I dettasammanhang kan anmärkas, att det är ett beklagligt förhållande att man imassmedia gång efter annan redovisar endast det belopp som erhålls såsomprodukt av antalet dagsböter och dagsbotsbeloppet och alltså ej har förståttdagsbotssystemets grundtanke, nämligen att antalet dagsböter är ett uttryckför bedömningen av brottets svårighetsgrad. I motionen hemställs att riksdagenhos Kungl. Maj:t begär utredning om en modernisering och reformering avbötesstraffet. TiU stöd för yrkandet anför motionären att hon inte vänder sigmot dagsbotssystemet som sådant men anser att tUlämpningen av detta i mångafall leder tUl otUlfredsställande resultat därför att böterna beräknas pägrundval av nu otidsenliga uttalanden i lagstiftningens förarbeten. Som exempelpå en enligt hennes mening olämplig praxis nämner motionären, att dagsboten förgift kvinna utan egen inkomst bestäms efter den betalningsförmåga kvinnan antasha på grund av makens inkomster, att dagsboten i princip beräknas på inkomstenföre skatt samt att hänsyn icke i tUlräcklig utsträckning tas tUl kostnader förhemmavarande barn. Motionären anför vidare erinringar motbötesverkställighetsreglerna under framhållande att det frånverkställighetssynpunkt regelmässigt är meningslöst att döma personer med ingaeller obetydliga inkomster tUl böter. Som huvudregel enligt gäller liksom enligttidigare lagstiftning på bötesområdet att böter skall ådömas i dagsböter. Medanantalet dagsböter främst är ett uttryck för bedömningen av brottetssvårhetsgrad, fastställs dagsbotens storlek efter vad som prövas skäligt medhänsyn till den tUltalades inkomst, förmögenhet, försörjningsskyldighet ochekonomiska förhållanden i övrigt. Om brottet är ringa kan beloppet jämkas.Vägledande vid dagsbotsbestämningen är som motionären anför vissa uttalanden iförarbetena till särskilda böteslag (prop. 1931:188, ILU 193 1:30,rskr 1931 ;243). 1 rättstillämpningen har emellertid kommit att användas vissaschablonregler, som närmare kommit tUl uttryck i cirkulär som riksåklagarenutfärdat för att främja största möjliga likformighet vid bestämmandet avdagsbotsbelopp i strafförelägganden. Med anledning av kritik Uknande den sommotionären anför har riksåklagaren gjort en översyn av cirkuläret,varvid särskild uppmärksamhet ägnats åt frågorna om dagsbotsbeloppet för äktamakar, avdrag för hemmavarande barn och skatteprogressivitetens inverkan pådagsbotsbeloppets storlek. De nya anvisningarna innefattar rekommendationer omhöjda avdrag för barn, ökat hänsynstagande tUl skattetrycket och generellt ensänkning av dagsbotsbeloppen, inte minst för dem med små eller medelstorainkomster. Anledning finns att räkna med att anvisningarna som tillkommit eftersamråd med bl. a. domarföreningen, liksom de tidigare gällande, kommer att fåavsevärd betydelse vid domstolarnas och åklagarnas rättstUlämpning. Därmedkommer också motionärens önskemål att tUlgodoses i betydande utsträckning. Beträffande den av motionären särskilt berörda frågan omdagsbotsbeloppet för äkta makar synes det på sätt riksåklagaren närmareutvecklar i sitt remissyttrande även om det från principiell synpunkt ärsvårt att anföra några bärande invändningar mot motionärens argumentering knappast möjligt att åstadkomma ett rättvist system utan att basera beräkningenpå makarnas gemensamma ekonomiska standard. tUläggas att betraktelsesättet självfallet bör blidetsamma i fråga om dem som lever i äktenskapsliknande förhållanden och oavsettvem av makarna eller de sammanboende som har den enda eller största inkomsten. Från vidare aspekter är som framgår av redogörelsen ovanbötespåfölj-den föremål för överväganden inom den nordiskastraffrättskommittén. En särskild undersökning av förberedande karaktär pågårockså för att kartlägga behovet och lämpligheten av en bötesreform, bl. a. motbakgrund av dagsbotssystemets otillräcklighet vid vissa vinningsbrott och behovetav ekonomiska sanktioner mot juridiska personer. Den av motionären särskUtupptagna frågan om verkställigheten av bötesstraff är föremål för prövning inomförvandlingsstraffutredningen. Vidare sker inom special-straffrättsutredningenen översyn av specialstraffrättens bestämmelser om ekonomiska påföljder förbrott. Beträffande sistnämnda utrednings arbete bör särskilt framhåUas att deti propositionen med förslag tUl brottsbalk uttalades att frågan om en höjningav maximigränsen för dagsbotsantalet inte borde upptagas förrän nämnda översynavslutats (prop. C 226). Enligt vad utskottet inhämtat torde samtliga nu berördautredningar komma att avsluta sitt arbete under första halvåret 1974.Resultaten av utredningarnas arbete bör enligt utskottets mening avvaktas innanman överväger behovet av en utredning med de uppgifter som anges i motionen. På anfördaskäl avstyrker utskottet bifall till motionen. attriksdagen avslår motionen 1973:606. Närvarande: (), fröken (),(), fröken (), herrar (), Larfors (s),i (c), (), i (fp), fm (), (), herrar Schött (m), Måbrink (vpk). i (c) och i (s). Bilaga RIKSÅKLAGAREN Cirkulär C 76 Beräknandet av dagsbotsbelopp vid strafföreläggande För att främja största möjligalikformighet vid bestämmandet av dagsbotsbelopp i strafförelägganden har jagfunnit lämpligt meddela vissa anvisningar i ämnet. Anvisningarna, somtillkommit efter samråd med domareföreningen och de båda åklagarföreningarna,är endast allmänt vägledande och avser inte att täcka alla skiftandeförhållanden som är av betydelse för dagsbotens bestämmande. Enligt 25 kap. 2 § skall dagsbotenfastställas efter vad som prövas skäligt med hänsyn till den tilltaladesinkomst, förmögenhet, försörjningsskyldighet och ekonomiska förhållanden iövrigt. Om brottet är ringa, kan dagsbotens belopp jämkas. I förarbetena till den lag genom vilken dagsbotssystemetinfördes gjordes vissa uttalanden om hur dagsbotsbeloppet borde bestämmas. Deekonomiska förhållandena i samhället har genomgått sådanaförändringar att förarbetena inte i alla delar kan anses ha aktualitet.Följande uttalanden från förarbetena belyser dock de tankegångar som legat tillgrund för dagsbotssystemet. Enligt departementschefen var syftet med dettasystem, vilket också framgick av namnet, att fastställa det penningbelopp,beräknat för dag, som den tilltalade vid bötesdomens meddelande under en längretid kunde antagas böra avstå med hänsyn till inkomst, förmögenhet ochekonomiska förhållanden i övrigt utan att han därigenom led nöd eller brast iden försörjningsskyldighet som ålåg honom. Det belopp, som den sakfällde medgod vilja för kunde avvara, skulle således anses motsvara en dagsbot.I flertalet fall borde utgångspunkten vara att fastställa den sakfälldesmedelinkomst för dag. Då det gällde att avgöra hur stor del av dagsinkomsten,som skulle tas i anspråk som dagsbot, borde samtliga på den sakfälldesbetalningsförmåga inverkande omständigheter beaktas. 1 första hand bordesålunda hänsyn tas till vad som kunde anses nödvändigt till den sakfälldes egetunderhåll och för fullgörandet av den föisörjningsskyldighet som åvilade honom.Vidare borde den tUltalades ekonomiska förpliktelser av annat slag beaktas, t.ex. skattskyldighet. Om den tilltalade ägde förmögenhet, borde detta inverkahöjande på dagsboten. Hade den sakfällde ringa eller ingen inkomst, fast hanslevnadskostnader var höga, borde de senare i stället för inkomsten läggas tillgrund för bestämmandet av dagsboten (se NJA II 1931 s. 14 f, s. 21 och s. 31 f). Med beaktande av dessa uttalanden och den praxis somdärefter utbildats kan följande allmänna riktlinjer ges för fastställandet avdagsbotsbelopp. 1 Dagsbotens storlek i normalfall 1.1 Dagsboten beräknas på grundval avden misstänktes årsinkomst. Med årsinkomst förstås i detta sammanhang inkomstföre skatt med avdrag för kostnaderna för inkomstens förvärvande och förunderhållsbidrag som den misstänkte har att utge. Lika med inkomst anses delssådana förmåner som sjukpenning, arbetslöshetsersättning och omskolningsbidragdels förmåner av underhållsbidrag. 1.2 Vid beräkningav dagsbot för den som är gift sker med hänsyn tiU försörjningsbördan avdragmed på den enligt 1.1 framräknade årsinkomsten. Har den andre makeninkomst, ökas den misstänktes sålunda reducerade årsinkomst avden andre makens inkomst. Vid inbördes Uka stora inkomster blir således ensumma motsvarande den egna inkomsten dagsbotsgrundande. Har den misstänkteingen egen inkomst, grundas dagsboten på av den andre makensinkomst. Vad som här sagts om den som är gift tillämpas även påden som stadigvarande sammanbor med annan under äktenskapsliknande former. 1.3 Förhemmavarande barn som för sitt uppehälle är väsentiigen beroende av denmisstänkte sker avdrag från årsinkomsten med hälften av gällande basbelopp förvarje barn. Om båda makarna har egen inkomst, reduceras avdraget efter vad somprövas skäligt med hänsyn tUl makarnas mkomst och vad som man med ledning däravkan beräkna att var och en av makarna bidrar till barnens försörjning. 1.4 Dagsbotenfastställs i princip tUl 1/1 000 av det enligt 1.1, 1.2 och 1.3 framräknadebeloppet. 1.5 Med hänsynbland annat till indirekta skatter och existensminimum minskas det enligt 1.4erhållna talet alltid med . På grund av skatteprogressiviteten vidden statliga direkta beskattningen sker därutöver avdrag med 1/1 000 av denmerskatt som enligt progressivitetsreg-lerna utgår för inkomster över 20 000kronor. Avdraget beräknas på årsinkomsten enligt 1.1 eller det högre belopp somenligt 1.2 kan komma att läggas till grund för beräkning av dagsbot för den somär gift. Progressivitetsavdraget kan med nu gällande skattesatser beräknas medledning av följande tabell. 1.6 Dagsbotenbestäms som regel inte till ett lägre belopp än . Undantag kan dockifrågakomma när den misstänktes försörjningsmöjligheter är väsentligennedsatta till följd av långvarig sjukdom, olyckshändelse, ålderdom eller annandärmed jämförlig omständighet. 1.7 Dagsbotenfastställs alltid till helt krontal. Belopp som överstiger avrundasnedåt tiU tal jämnt delbart med fem. 1.8 Med ledning av ovan angivnanormer kan följande exempel anföras. A har en årsinkomst enligt 1.1 på . Från 1/1 000 härav görs delsgenerellt avdrag om dels progressivitetsavdrag om (mittemellan 17 och 21). Återstoden eller avrundas enligt 1.7 till 60kronor. A har samma inkomst men dessutom make med iinkomst och två hemmavarande barn. A erhåller avdrag på sininkomst eller men får tUlägg av makensinkomst eller . Avdrag för barnen kan erhållas med beloppmotsvarande helt basbelopp eller . Med hänsyn tillandre makens inkomst reduceras detta belopp till exempelvis . Detdagsbotsgrundande beloppet blir då . Efter generellt avdrag ochprogressivitetsavdrag, vilket blir detsamma som i föregående exempel, samtavrundning nedåt fastställs dagsboten till . För A:s make sker tillägg tUl den egna inkomsten med med hänsyn tUl A:s inkomst, medan avdrag görs med 4 000 kronor.Barnavdrag kan erhållas med exempelvis . Detta ger en summa av . Från 1/1 000 härav görs förutom det generella avdraget om femkronor ett progressivitetsavdrag om (beräknat på ).Detta ger en dagsbot på . Avrundning sker inte. B har i inkomst och B:s make 6 000 kronor.Makarna har tre barn. B får enligt 1.2 ett avdrag om och etttillägg om . B:s avdrag för barn kan sättas till 9 000 kronor.Återstår en summa av . Efter generellt avdrag ochprogressivitetsavdrag fastställs dagsboten till . B:s make får enligt 1.2 tillägg till inkomsten med 6 000kronor och avdrag med . Avdraget för barn bör vara större än 800kronor, varför det dagsbotsgrundande beloppet inte kommer att uppgå till 10 000kronor. På grund av det generella avdraget skulle dagsboten bli lägre än femkronor. Enligt 1.6 bestäms dagsboten till . 1.9 Förmögenhet som understiger beaktas iallmänhet inte vid bestämmandet av dagsboten. Uppgår förmögenheten till eller överstiger detta belopp, ökas dagsboten med för de första samt med för varje ytterligare fullt 50 000-tal kronors förmögenhet. Föreligger mera betydandeskuldbörda, inverkar denna i sänkande riktning efter vad som prövas skäUgt. 1.10 Sociala bidrag och förmåner verkar inte förhöjande pådagsboten i vidare mån än som framgår av vad som sagts under 1.1. 2 Jämkning av dagsboten 2.1 Bestämmelsen om jämkning i 25 kap.2 § skall tillämpas ytterst restriktivt. Med ringa brott avsesinte vissa brottskategorier utan lagöverträdelser som med hänsyn tillomständigheterna i det speciella fallet inte framstår som allvarliga utan merhar karaktär av ordningsförseelse. Uppsåtliga brott har i allmänhet inte denkaraktär att jämkning får förekomma. 2.2 Genom den ökadeanvändningen av penningböter i samband med ordningsbotsinstitutets införandehar tillämpningsområdet för jämkningsregeln blivit kraftigt inskränkt. Dånågon systematisk differentiering mellan ordningsförseelser och andra brottinte genomförts i lagstiftningen, finns dock ännu utrymme för jämkning ävenbeträffande nytillkommen specialstraffrättslig lagstiftning. Jämkning bör dockinte, såsom förekommit, tillämpas beträffande exempelvis olovlig körning ochvårdslöshet i trafik. 2.3 Beträffandebrottsbalksbrott är det endast i sällsynta undantagsfall tUlåtet med jämkning,såsom vid egenmäktigt förfarande avseende olovlig parkering och vissa fallbeträffande bedrägligt beteende vid s. k. plankning. 2.4 I fall därjämkning skett skall detta klart framgå av strafföreläg-gandet. S. k. tystjämkning får inte förekomma. För att inte onödigtvis belastautredningsförfarandet bör den misstänktes uppgifter om inkomst- ochförmögenhetsförhållanden godtas utan kontroll, såvida det inte finns särskildanledning anta att uppgifterna är felaktiga eller ofullständiga. Genomdetta cirkulär upphävs cirkulär nr 119 . GOTAB 735478 S Stockliolm 1973