bet · FW01JoU14 · 1973-12-31 00:00:00 — Jordbruksutskottetsbetänkande nr 1973 JoU 1973:14 betänkande i anledning av motionerangående produktionsbalansen inom jordbruket och avsättningen av jordbruksprodukter,m.m. I motionen 1973:323 av . (fp) föreslås, såvitt nu är i fråga (punkten 2 i vad avser stödet tills. k. animaliefabriker), att hos Kungl. Maj:t hemställer att 1972 årsjordbruksutredning genom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att göra en översyn avfrågor rörande jordbrukets rationalisering, varvid de riktlinjer som anges imotionen blir vägledande. I motionen 1973:783 av . (m) hemställs att som sin mening ger Kungl. Maj:t till kännavad i motionen anförts beträffande angelägenheten för statsmakterna att biträdai strävandena att nå en bättre produktionsbalans inom svenskt jordbruk. 1 motionen 1973:930 av . (c) hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredningangående självförsörjningsgrad beträffande protein ochproteinproduktion. I motionen 1973 :1388 av herrFälldin m. fl. (c) hemstäUs, såvitt nu är i fråga (punkterna 5 c, d, e och f),att hos Kungl. Maj:t hemställer att c) jordbruksutredningfår i särskilt uppdrag att granska alla de med strukturförändringarna ianimalieproduktionen förenade problemen särskilt beträffande slaktsvins- ochäggproduktionen samt framkomma med förslag i syfte att begränsa de skadligaverkningarna av den fabriksmässiga produktionen, d) överläggningar upptas medEEC i syfte att trygga svensk export av bl. a. spannmål, fläsk och smör tUldetta område, e) allt tänkbart stöd lämnas för utveckling av export avjordbruksprodukter till och liksom även till och andraEFTA-länder med importbehov, f) jordbruksutredning får i uppdrag attundersöka och framkomma med förslag i syfte att främja propaganda utomlands försvenska jordbruksprodukter. I motionen 1973:783 anförs att denbristande produktionsbalansen torde vara det problem som det, inomjordbruksnäringen f. n. är mest angeläget att komma tiU rätta med. Det erinrasom att ett intensivt arbete är i gäng för att från flera håll angripa dennabristande balans, som orsakar stora kostnader när det gäUer att avsättaförekommande överskottsproduktion. EnUgt motionärernas mening är det nödvändigtatt 16 saml Nr 14 statsmakterna hjälper till för att möjligtåstadkomma en bättre balans. Problemet berörs även i motionen 1973:241, varibl. a. betonas önskvärdheten av en ändring av produktionens inriktning och avtemporära åtgärder från statsmakternas sida för att underlätta avsättningen avuppkomna besvärande överskott. Detta skuUe t. ex. kunna ske genom stöd tiUlagring av tUlfälli.ga överskott. Enligt motionen 1973:783 bör somsin mening ge Kungl. Maj:t till känna vad i motionen anförts beträffandeangelägenheten för statsmakterna att biträda i strävandena att nå bättreproduktionsbalans inom svenskt jordbruk. Utskottet får i anslutning härtill anföraföljande. Inom den svenska jordbruksproduktionen har under de tvåsenaste decennierna förekommit överproduktion av flera viktiga jordbruksprodukter.Mot angivna bakgrund framhöUs i propositionen 1967:95 angående riktlinjer förjordbrukspolitiken att det var angeläget att produktionen i snabb taktanpassades så att för jordbruket kostsam överproduktion såvitt möjligt kundeundvikas. Även jordbruksutskottet framhöU att det från jordbnikets synpunkt varangeläget att produktionens omfattning inte var sådan att jordbruketbelastades med stora kostnader för att subventionera exporten (JoU 1967:25).Efter är 1967 har produktionsmönstret ändrats i vissa avseenden. Från att hakarakteriserats av en betydande överproduktion av mjölk uppvisar jordbruksproduktionenen mera balanserad utveckling i fråga om mjölk. har dockspannmålsproduktionen ökat kraftigt. Det har därför varitnödvändigt att exportera spannmålsöverskott tiU priser som medfört attregleringsekonomin på spannmålsområdet utsatts för påfrestningar. Mot dennabakgrund, uppdrog Kungl. Maj:t i början av åt lantbruksekonomiskasamarbetsnämnden att redovisa förslag till olika åtgärder med anledning avutvecklingen av spannmålsproduktionen. I direktiven tUl den förra årettillsatta utredningen av vissa frågor inom jordbrukspolitiken, 1972 årsjordbruksutredning, har frågan om hur överskottsproduktion avjordbruksprodukter skaU kunna undvikas tagits upp som en huvudfråga.Utredningen, som har att undersöka vilka metoder som kan användas för attundvika permanent överskottsproduktion, bör enligt direktiven utnyttja detmaterial som lantbruksekonomiska samarbetsnämnden lägger fram med anledning avsitt uppdrag. EnUgt utskottets mening är det angeläget att förlustbringandeöverskottsproduktion av jordbruksprodukter så långt möjligt undviks. Utskottetförutsätter dock att lantbmksekonomiska samarbetsnämndens ochjordbruksutredningens överväganden skall kunna ge underlag för effektivaåtgärder för att tillgodose angivna syfte. Med hänsyn härtiU finner utskottetmotionen 1973:783 inte påkalla något särskilt initiativ från sida. I motionen 1973:1388 framförs ett yrkande (5 c) att 1972års jordbruksutredning bör få i särskilt uppdrag att granska alla de med strukturförändringarnai animalieproduktionen förenade problemen särskilt beträffande slaktsvins-och äggproduktionen samt framkomma med förslag i syfte att begränsa skadliga verkningar avden fabriksmässiga produktionen. Även i motionen 1973:323 föreslås attjordbruksutredningen ges uppdrag att se över bl. a. frågan om samhällsstöd tUls. Enligt utskottets mening hänger nu ifrågavarande spörsmåli viss mån samman med de frågor som jordbruksutredning har attbehandla i samband med övervägandena rörande överskottsproduktionen inom vissadelar av jordbruket. Utskottet föreslår därför att motionerna 1973:323 och1973:1388 i berörda delar överlämnas tiU utredningen för att övervägas inyssnämnda sammanhang. Vad nu sagts bör även gälla yrkandet i motionen1973:1388 om vissa undersökningar och förslag i syfte att främja propagandautomlands för svenska jordbruksprodukter. Ytterligare några frågor som har samband med produktionsbalansenoch behovet att främja avsättningen av jordbruksprodukter tas upp i motionen1973:1388. Sålunda föreslås bl. (yrkande 5 d) att hos Kungl. Maj:themstäUer att överläggningar tas upp med EEC, i det följande benämnt EG, isyfte att trygga svensk export av bl. a. spannmål, fläsk och smör till dettaområde. Vidare framställs ett yrkande (5 e) att aUt tänkbart stöd bör lämnasför utveckling av export av jordbruksprodukter till och de östeuropeiskastaterna liksom även tUl och andra EFTA-länder med importbehov. I anledning av yrkandet om överläggningar i syfte attfrämja exporten till får utskottet erinra om att motsvarandemotionsyrkande behandlades av förra årets riksdag i samband med riksdagensgodkännande av avtal med de europeiska gemenskaperna m. m. 1972:135, UU1972:20, rskr 1972:311). I fråga om förhandlingar rörande bibehållande avexporten av svenska jordbruksprodukter tUl såväl det utvidgade EG somkvarvarande EFTA-länder hänvisade utrikesutskottet tUl de initiativ som redantagits i detta avseende. noterade därvid att vidförhandlingarna som föregått avtalet understrukit att utvidgningen avEG-omrädet, i vad angick jordbruks- och fiskeområdet, skulle komma att medföraproblem för den traditionella svenska exporten till de nya medlemsländerna avbl. a. oljor och fetter, fiskvaror, bacon och smör. hade förklarat sinavsikt att med hänvisning tiU bestämmelserna i art. 15 i avtalet mellan Sverigeoch EG ta upp förekommande problem i syfte att finna lämpliga lösningar på dem.Gemenskaperna hade noterat det svenska uttalandet och konstaterat att problemsom uppstår kunde tas upp i det gemensamma förvaltningsorganet. Under hösten1972 hade också kontakter inletts mellan vissa av de kvarvarande EFTA-ländernai syfte att nå överenskommelse och ömsesidiga lättnader i exporten avjordbruksprodukter. fann mot bakgrund av det anförda attmotionärernas önskemål var i huvudsak tillgodosett och hemställde att riksdagenskulle anse berörd modon vara i förevarande avseende besvarad med vad utskottetanfört. Detta blev också beslut. Efter det att sålunda behandlade frågan haröverläggningar detta år ägt rum inom den s. k. blandade kommittén,som enligt avtalet med bildats med representanter för å enasidan och å andra sidan gemenskapen för att administrera och vaka överavtalets tUlämpning. EnUgt avtalets art. 15 är det inom ramen för dennakommitté som de avtalsslutande parterna skall undersöka de svårigheter som kanuppkomma i deras handel med jordbruksprodukter och söka finna möjligalösningar. Mot bakgrund av det anförda finner jordbruksutskottet liksomtidigare utrikesutskottet något särskilt uttalande i ämnet inte påkallat frånriksdagens sida. Beträffande jordbruksexporten till kvarvarande EFTA-länderhar enligt vad jordbruksutskottet inhämtat överläggningar redan ägt rum medFinland och och överläggningar med även andra av dessa länder tordekunna påräknas. Utskottet vill vidare fästa uppmärksamheten på den förstärkningav den svenska utlandsrepresentationen på lantbrukets, skogsbrukets ochmiljövårdens områden som på utskottets förslag uttalat sig för vidbehandlingen av årets statsverksproposition (JoU 1973:1, p. Med hänsyn tillangivna förhållanden anser utskottet att syftet med yrkandet 5e i motionen1973:1388 kan väntas bli tUlgodosett utan någon särskilda åtgärd. 1 motionen 1973:930 erinras om att riksdagsbeslutom riktUnjer för jordbrukspolitiken-bi. a. angav att jordbruksproduktionen ifredstid skulle uppgå till en viss närmare angiven självförsörjningsgrad, somdärvid definierades som den totala produktionen av s. k. egentligajordbruksprodukter uttryckt i procent av den totala konsumtionen, båda angivnai kalorier. Motionärerna framhåller att jordbruksprodukternas energinnehållemellertid inte är det enda relevanta måttet på deras värde som människoföda.För att denna skall vara fullvärdig måste den innehålla mycket annat, såsomproteui, och vitaminer. EnUgt motionen skulle en beräkning avsjälvförsörjningsgraden i fråga om protein ha stor jordbrukspolitisk betydelse,och motionen utmynnar i en hemstäUan om att hos Kungl. Maj:t anhållerom utredning av denna fråga. Utskottet får i anledning härav anföra att Kungl. Maj:t med hänsyn till att självförsörjningsgraden i fredstid var ett osäkert mått pådet svenska jordbrukets produktionskapacitet och förmåga att förse befolkningenmed livsmedel 1970 uppdrog åt lantbruksekonomiskasamarbetsnämnden att göra en översyn av metodiken m. m. för beräkning avproduktions- och konsumtionsutvecklingen samt försörjningsbalansen pålivsmedelsområdet. Nämnden skulle därvid särskilt beakta jordbrukets ochträdgårdsnäringens potentiella produktionsresurser. Nämnden, som tillsatt ensärskild arbetsgrupp - den s. k. försörjningsgruppen med uppdrag att utredanämnda frågor, har tUl ingivit en avförsörjningsgruppen utarbetad rapport i ärendet. Rapporten har genom beslut avKungl. Maj:t överlämnats till jordbruksutredning.Jordbruksutredningen bör enligt direktiven överväga om det, med hänsyn till deförändringar som skett av produktionsinriktning ochproduktionsteknik eller av andra skäl, finns anledning att ompröva Motionen 1973:930 föreslås medhänsyn tiU vad nu anförts inte föranleda någon åtgärd. 1. överlämnarmotionen 1973:323, yrkande 2 såvitt avser stöd till s. k. animaliefabriker,samt motionen 1973:1388, yrkandena 5 c och f, tUl jordbruksutredning, 2. lämnar motionen1973:783 utan åtgärd, 3. lämnar motionen1973:930 utan åtgärd, 4. anser motionen1973:1388, yrkande 5 d, besvarad med vad utskottet anfört, 5. anser motionen1973:1388, yrkande 5 e, besvarad med vad utskottet anfört. På jordbruksutskottets vägnar . Närvarande: herrar i Skegrie (c), Mossberger (s),i (s), Antby (fp), (). (), ().Augustsson (s), i (c), (), herrar (vpk).Berndtsson i (fp), fröken i (s) *, () ochherr Leuchovius (m)*, dock att vid behandlingen av motionerna 1973:323, yrkande2, och 1973:1388, yrkande 5 c, herrar i (s), iHolmgården (c)* och () deltagit i stället för herrar ().Berndtsson i (fp) och fröken i (s). * Ej närvarande vid betänkandets justering. 1. av herrar i Skegrie (c), Antby (fp), (),(), i (c). i (fp) och Leuchovius(m), som anför: Det avtal som träffat medEG-marknaden kommer sannolikt att innebära nackdelar för jordbruket genomminskade avsättningsmöjligheter inom denna marknad. Med hänsyn tiU detproduktionsöverskott som tycks bli bestående på grund av det svenskajordbrukets höga standard bör det vara en aUmän angelägenhet att ökaavsättningsmöjligheterna eller åtminstone bibehålla så mycket som möjligt avde tidigare. Det beslut som har fattat om en utökadlantbruksrepresentation i de östeuropeiska staterna torde i viss mån kunnainnebära bättre avsättningsmöjligheter. I motionen 1973:1388 krävs åtgärder för att öka detutrymme för jordbruksexport till som avtalet stipulerar.Utskottets majoritet har hänvisat tiU den s. k. blandade kommitté somhar tillsatts såsom ett kontaktorgan med denna gemensamma marknad. verkligen har den uppgift som avses i motionsyrkandet torde intevara helt klarlagt. Siivitt man kan tolka bestämmelserna är denna kommitténärniast att betrakta som ett administrativt organ som har tUl uppgift atthandlägga frågor som uppstår i anledning av det träffade avtalet. Huruvida denockså har till uppgift att ta upp förhandlingar om vidgat utrymme för exportenframgår inte lika klart. Utskottet anser emellertid att så är faUet ochframhåUer sålunda: "Enligt avtalets art. 15 är det inom ramen för denna,kommitté som de avtalsslutande parterna skall undersöka de svårigheter som kanuppkomma i deras handel med jordbruksprodukter och söka finna möjligalösningar. Mot bakgrund av det anförda finner jordbruksutskottet liksomtidigare utrikesutskottet något särskilt uttalande i ämnet inte påkallat frånriksdagens sida." Detta uttalande från utskottets sida innebär att de kravsom motionärerna framställt kan och bör tas upp i den blandade komrnittén.Detta konstaterande är därför att hälsa med tillfredsställelse. HittUls har denna blandade kommitté sammanträtt endast engång, nämligen . Då framstäUdes visserligen en svenskbegäran att jordbruksfrågorna skulle tas upp. på dagordningen som en särskildpunkt. Från svensk sida .erinrades också om,att under förhand-Ungarnaunderstrukit att EG.s utvidgning kunde väntas medföra problem för dentraditioneUa svenska exporten till medlemsländerna av bl. a. bacon, smör ochspannmål. Man betonade också de svårigheter som kan väntas uppstå på denengelska marknaden, och man ansåg det därför angeläget att följa utvecklingenoch att diskussioner.inleddes i syfte att vidta lämpliga åtgärder för att mötauppkommande svårigheter. Från EG:s sida ansåg man att den svenska deklarationenberörde en hypotetisk situation som man endast kunde ta ad notam. Man gavuttryck åt förhoppningen att sådana problem inte skulle uppkomma. Några diskussioner om hur man skall kunna finna lösningarpä den svenska exporten till bl. a. har alltså inte kommit igång. Långt mindre har åtgärder för ökad export till övriga medlemsstatervidtagits. Det torde närmast tyda på att den bländade kommittén inte är rättforum för att föra förhandlingar om en vidgad jordbruksexport utan att dethärför bör tUlsättas en speciell arbetsgrupp. Såsom förut sagts bör det vara ett allmänt intresse attöka avsättningen av jordbruksprodukter och dessutom vara en moraliskskyldighet för statsmakterna att göra allvarliga ansträngningar i detta syfte.Jordbruket har lojalt ställt sig bakom det träffade handelsavtalet och intekrävt en fastare anslutning, vilket bör tas i beaktande vid åtgärder i ovannämnt syfte. Det är därför angeläget framhålla att, därest den blandadekommittén inte lyckas lösa de uppgifter utskottet tillagt den, det blirangeläget för regeringen att genom en särskild kommitté eller arbetsgrupp sökaförbättra det svenska jordbrukets avsättning inom EG-marknaden. 2. av (vpk), som anför: I en motion utan direkt anknytningtUl detta ärende har hemställts om vidareutbUdning i jordbruksfrågor förSveriges Radios reportrar. Uppslaget är beaktansvärt, men man kan fråga sig omdet räcker med denna förebyggande utbildning för denna begränsade folkgrupp.Ett aUmänt främjande av förståelsen bland lantbrukare och andra medborgare fördet språk som utvecklats inom jordbrukspolitiken förefaUer vara likavälmotiverat. Det aktuella betänkandet är ett exempel ur högen. Dess stUkan spåras tUlbaka tiU Kungl. Maj:ts proposition 1967:95, den agraramotsvarigheten tUl bibel. Produktionen skulle, enligt denna urkund,anpassas i snabb takt så att "för jordbruket kostsam överproduktion såvittmöjligt kunde undvikas". Denna idealiska situation är dock svår att få tiUstånd över hela fältet på en och samma gång. Sedan man kommit till rätta med enbetydande överproduktion av mjölk, blev det ett mycket bekymmersamtspannmålsöverskott. Men trots att man inte lyckats håUa locket på i ena kantenutan att det bubblar upp i andra kanten, vilket kan tyda på attjordbruksministern har princip i grytan, är det aUtjämt angeläget,enligt jordbruksutskottets betänkande 1973:14, att förlustbringandeöverskottsproduktion av jordbruksprodukter så långt möjligt undviks. Man börlägga märke tUl uttrycket "förlustbringande överskottsproduktion avjordbruksprodukter". Alla borde här förstå att fosterlandet är i fara ochatt räddningen ligger i en vinstgivande missväxt. I , där man tidigt upptäckte den logiska förlängningenav denna jordbrukspolitiska filosofi, betalas statliga för mark sominte brukas och grisar som inte föds upp. Genom att främja förståelsen för detspråk som utvecklats i anslutning härtUl har man hos aUmänheten utvecklat enspontan 'beredskap att hjälpa tiU, vilket kan visas med lättfattliga exempel.Sålunda skrev en potentieU grisuppfödare J. B. i till sin valkrets'ledamot i representanthuset att en av hans vänner just hadefått en tusendoUarcheck för att han inte födde upp grisar. "Vad jag önskarveta", skrev , "är vad som enligt er mening är den bästasortens farm att inte föda upp grisar på och den bästa sortens grisar att inteföda upp. Min vän är mycket förhoppningsfull beträffande sin rörelses framtid.Han har fött upp grisar , och det mesta han någonsin tjänade var400 dollar tills när han fick I 000 doUar för att inte föda upp grisar.Jag önskar komma i gång eftersom detta tycks vara enlämplig årstid för att inte föda upp grisar." GOTAB 733575 S 1973