bet · FW01LU23 · 1973-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsbetänkande nr 1973 LU 1973.23 betänkande i anledning av motioner ang.registrering av svenska fartyg under utländsk flagg. I motionen 1973:40 av herrarBergqvist (s) och Rosqvist (s) yrkas att hos Kungl. Maj.t begär atten utredning tillsätts med uppgift att föreslå åtgärder för att motverkaöverförandet av svenska fartyg till utländsk flagg. I motionen 1973:1342 av herrarBengtsson i (c) och i (c) yrkas att hosKungl. Maj:t begär att en utredning med deltagande av representanter förrederinäringen och de sjöfackliga organisationerna tillsätts med uppgift attkartlägga orsaker tiU och verkningar av registrering av svenska fartyg underutländsk flagg samt att föreslå åtgärder för att begränsa sådan registrering. Synpunkter i ärendet har införutskottet framförts av företrädare för , , och . Fartygs nationalitet är avgrundläggande rättslig betydelse. Ett fartyg har i främmande land och på detfria havet den rättsställning som folkrätten och internationella fördragtillförsäkrar hemlandets fartyg. Väsentlig maktutövning i fråga om fartyg är ibetydande mån förbehållen hemlandets myndigheter, låt vara med en del viktigainskränkningar, framför aUt i främmande hamn. Säkerheten på svenska fartyg ärsålunda underkastad svensk offentlig tillsyn även utomlands och brott somförövas ombord hör i princip under svensk domsrätt. Också viktigaprivaträttsliga verkningar är knutna till nationaliteten. Förhållandet mellande ombordanställda och redaren är t. ex. i regel underkastat hemlandets lag.Samma lag reglerar i fartyg och stundom även spörsmål om uppkomst avlegalpanträtt däri. Nationaliteten är förenad med rätt att föra hemlandetsflagg, i vissa fall också med skyldighet att göra det. Enligt gällande rätt skall svenskt fartyg vara i svenskhand till minst två tredjedelar. 1 princip räknar sjölagen (SjöL) endast medsvenska medborgare eller på visst sätt kvalificerade svenska aktiebolag somägare av sådant fartyg. Men i praxis torde även andra rättssubjekt ochägarkombinationer godkännas. Huvudredare i partrederi skaU alltid vara svenskmedborgare och bosatt här i riket, om fartyget skall räknas som svenskt. 1 1973.8 saml. 1 propositionen 1973:42 harföreslagits följande ändringar i dessa regler. För det första jämkas kravet påkvalificerad svensk ägarövervikt i svenska fartyg tiU krav på enkel övervikt.För det andra bhr aUa svenska rättssubjekt berättigade att äga svenska fartyg.För det tredje bestäms kvalifikationskraven på ledningen av bolag och andrajuridiska personer med rätt att äga svenska fartyg av associationsrättensvanliga regler. För det fjärde skall de formella nationahtetsvillkoren kunnaefterges genom dispens, när det låter sig göra utan att det grundläggandekravet på avgörande svenskt inflytande över svenska fartygs drift efterges.Utskottet har i sitt betänkande LU 1973:22 tillstyrkt förslagen. Registrering av fartyg under s. k. bekvämlighetsflagg Ett växande probleminom den internationella sjöfarten är registrering av fartyg under s. k.bekvämlighetsflagg. Ett flertal icke traditionella sjöfartsländer såsomLiberia, , , , , erbjuder redarna en mycketbUlig registrering av fartyg. Ofta saknar dessa länder bestämmelser omsäkerhet, bemanning och nyttjande. 1 de fall där vissa sådana bestämmelserfinns saknar man administrativa möjligheter att kontrollera efterlevnaden. Systemet med registrering under bekvämlighetsflagg harbekämpats på fackhg väg genom Internationella transportfederationen. En år 1958inledd bojkott åstadkom till en början en nedgång av bekvämlighetstonnaget.Efter år 1962 har detta ånyo ökat och utgör numera avvärldstonnaget. Den snabba ökningen kan illustreras av följande uppgifterbeträffande utvecklingen av handelsflotta. handelsflotta är nuvärldens största. I mitten av hade tonnaget vuxit till 38,5 milj.bruttoregisterton, vilket kan jämföras med 30,5 milj. ton, Storbritannien27 milj. ton, 22 milj. ton och 5 milj. ton. Den näst största bekvämlighetsflottan är somuppgår till 6,3 milj. ton. Därnäst följer 1,5 mäj. ton och 0,6milj. Svenska sjöfolksförbundets hemstäUan hos Kungl. har iskrivelser till och den 9oktober 1972 hemställt om åtgärder mot den ökande registreringen av svenskafartyg under utländsk flagg. Förbundet åberopade därvid en av förbundetverkställd utredning. Enligt förbundet är utredningen ofullständig på grund avsvårigheterna att få insyn i rederiernas affärsverksamhet. Trots detta harkunnat konstateras att 33 fartyg om tillhopa 154 510 bruttoregisterton, somtill minst två tredjedelar ägs av svenska rederier, seglar under utländskflagg. Av dessa fartyg är 1 4 registrerade i , 8 i , 5 i ,4 i , I i och 1 i . Förbundet har beräknat att härigenom 1203 arbetstillfällen undanhålls svensk arbetsmarknad. Motionärerna anför inledningsvisatt sjöfarten är en viktig gren i det svenska näringslivet. Förutom att skapamångtusenden arbetstillfällen av skilda slag seglar svenska fartyg in det s. k.sjöfartsnettot fraktersättningar i utländsk valuta som utgör ca 2miljarder . Från såväl ombordanställdas synpunkt som samhällets blir detdärför enligt motionärerna oroväckande om man kan iaktta en tendens att bildarederier utomlands och sätta fartygen under främmande flagg. Motionärerna hänvisar därefter tiU den avSjöfolksförbundet och det arbete som pågår på detinternationella planet samt framhåller att om det inte är möjligt att genomöverenskommelser mellan länderna stoppa registreringen av fartyg underbekvämlighetsflagg, varje enskilt land måste överväga åtgärder som kanförhindra en fortsatt ökning av sådan registrering. Enligt motionärernas meningföreligger det en stor risk för att svenska fartyg i en allt störreutsträckning sätts under utländsk flagg. De anser därför att det behövs enutredning som gör en ingående kartläggning av detta problem, dess orsaker ochföljder samt överväger vad som kan göras för att hindra en fortsatt flykt frånsvensk flagg. Även i denna motion redogörs förden av . Motionärerna påpekar att detfinns skilda anledningar till registrering utomlands men att dessa genomgåendehar sin grund i att gynnsammare ekonomiska vUlkor kommer redarna till godo. Somexempel anförs att man vid registrering av ett fartyg i erhåller 17 %i statssubvention på nybyggnadspriset. På motsvarande sätt fick man för ett parår sedan i och till . En annan anledning tillutlandsetablering kan enhgt motionärerna vara, att man ingår i europeiska konsortier och att ett eller fleraav fartygen ägs delvis av utländska intressen. Det kan också tänkas att, närett fartyg under en fraktdepression blir olönsamt att driva under svensk flagg,en redare kanske flyttar fartyget utomlands tillfälligtvis för att underbilligare flagg invänta bättre priser på andrahandsmarknaden för fartyg.Ytterligare en anledning till utlandsetablering menar motionärerna vara attdenna kan utgöra enda möjligheten att erhålla eller få behålla vissa betydandelastkontrakt. Motionärerna hävdar att den ökande registreringen av svenskafartyg utomlands har betydande negativa effekter för vårt land. De anser därföratt sakkunniga bör tillsättas för att kartlägga orsaker till och verkningar avflaggflykten och för att föreslå åtgärder. I ett sådant utredningsarbete börrederinäringen och de sjöfackliga organisationerna delta. Utredningen börenligt motionärema särskilt beakta aspekter som har betydelse för ökadsjösäkerhet och social trygghet ombord samt söka begränsa de risker som fimis isamband med oljetransporter till sjöss. tillkalladekommunikationsministern en arbetsgrupp med uppdrag att utreda registrering avsvenskägda fartyg under utländsk flagg. Arbetsgruppens arbete skall bedrivas ihuvudsak enligt riktlinjer som anges i en inom kommunikationsdepartementetupprättad promemoria. 1 promemorian konstateras att motiven för att låtaregistrera ett fartyg under utländsk flagg kan vara av olika slag. Ekonomiska fördelar kan stå att vinna genom attregistreringslandet har mindre stränga bestämmelser om bemanning och socialaförmåner för besättningen. Lägre krav på fartygets säkerhetsstandard ellerbristande kontroll av efterlevnaden av gällande säkerhetsbestämmelser kan ocksåbidra till en sänkning av driftkostnaderna. Förmånliga skatteregler kan vidarelocka till registrering utomlands. Fördelar av detta slag torde enligt promemorian varaanledningen till den ökade registreringen under s. k. bekvämlighetsflagg, dvs.i en stat som medger registrering av varje fartyg oberoende avägareförhållanden och föreningslänk mellan fartyget och staten. Lone- och skattemässiga fördelar kan också, framhålls det,uppstå vid annan registrering utomlands än under bekvämlighetsflagg. Skälen försådan registrering torde dock till en del bero på utvecklingstendenserna inomden internationella sjöfarten. Den tilltagande protektionismen inom sjöfarten har nämhgenlett till att redare från ett tredje land allt oftare ser sina fartyg helteller delvis utestängda från trafik mellan två andra länder. En möjlighet atthålla sig kvar kan då vara att registrera ett eller flera fartyg i ett av dessatvå länder. Registrering utomlands kan också vara en följd av det samarbete övergränserna som den sjöfartspolitiska och tekniska utvecklingen medfört inomrederinäringen. I promemorian anförs vidare attregistrering under utländsk flagg har uppmärksammats som ett internationelltproblem, när det gäller bekvämlighetsflaggen. F. n. är avhandelstonnaget i världen registrerat under sådan flagg. Registrering underbekvämlighetsflagg kan, understryks det, få allvarliga återverkningar på deninternationeUa sjöfarten genom sämre socialt skydd för de ombordanställda samtminskad sjösäkerhet och därigenom ett ökat hot mot miljön, heter det ipromemorian. Möjligheterna att komma till rätta med dessa problem behandlasinom olika internationella organisationer, såsom ,IMCO och . Härutöver kan registrering under utländsk flagg ha andranegativa effekter för det egna landet i form av minskade arbetstillfällen,bortfall av skatt etc. Även om registrering av svenskägda fartyg under bekvämlighetsflaggf. förekommer i endast obetydlig omfattning, är det enligt promemorianuppenbart att i egenskap av sjöfartsnation har anledning att med oro sede risker för sjösäkerhet, arbetstrygghet och miljö som fartyg underbekvämlighetsflagg innebär. Härtill kommer de olägenheter över huvud, som kanfölja av att svenskägda fartyg registreras utomlands, förklaras det. De sakkunniga bör enligt promemorian närmare utreda ivilken utsträckning det förekommer att helt eller delvis svenskägda fartyg registrerasunder bekvämlighetsflagg eller annan utländsk flagg, skälen för sådanregistrering och den utveckling som kan förväntas. Mot bakgrund av de internationella erfarenheterna påområdet bör det klarläggas på vad sätt och i vUken utsträckning sådan registreringfår negativa återverkningar av olika slag. 1 anslutning härtill bör de sakkunniga överväga vilkaåtgärder som är påkallade för att komma till rätta med ifrågavarande problem. 1detta sammanhang bör lagen (1939:299) om förbud i vissa fall mot överlåtelseeller upplåtelse av fartyg m. m. ses över. Ett växande probleminom den internationella sjöfarten är registrering av fartyg under s. k.bekvämlighetsflagg. Ett flertal icke traditionella sjöfartsländer såsomLiberia, , , , erbjuder redarna en mycket billigregistrering av fartyg. Trots att systemet med registrering underbekvämlighetsflagg bekämpats på internationell fackhg väg utgörbekvämlighetstonnaget av världstonnaget. Världens störstainregistrerade handelsflotta har med ett bruttotonnage som är cirkaåtta gånger större än det svenska. Orsaken till den kraftiga expansionen avbekvämlighetstonnaget är de ekonomiska fördelar som ifrågavarande länder kanerbjuda redarna. Sålunda är skattereglerna ofta synnerligen förmånliga. Vidarekan registreringslandet ha mindre stränga bestämmelser om bemanning och sociala förmåner för besättning. Lägre krav på fartygetssäkerhetsstandard kan också bidra till en sänkning av driftkostnaderna. Registrering under bekvämlighetsflagg har inneburitbetydande nackdelar för de traditionella sjöfartsländernas sjöfart. Genom attde rederier, som seglar under bekvämlighetsflagg, har betydhgt lägredriftkostnader kan de erbjuda frakter till lägre priser och på så sätt harkonkurrensen snedvridits. Registrering av fartyg under utländsk flagg medförvidare för fartygets ursprungliga hemland negativa effekter såsom minskadearbets-tillfäUen, bortfall av skatt m. ni. Härtill kommer att de anställdaombord på fartygen under bekvämlighetsflagg ofta har ett sämre socialt skydd.Understundom är även sjösäkerheten nedsatt vilket bl. a. innebär ökade riskerför de ombordanställda samt ett hot mot miljön. Utskottet vill här erinra om deskrämmande fall av s. k. flytande likkistor som besöktsvenska hamnar. Svenska fartyg har överförts tUl bekvämlighetsflagg imindre utsträckning än vad som gäller för många andra nationers fartyg. Av deni det föregående redovisade av verkställda utredningenframgår att endast fem svenska fartyg var registrerade underbekvämlighetsflagg. Däremot förekommer i större utsträckning att svenska fartygregistreras under annan utländsk flagg. Skälen för sådan registrering är andraän när det gäller registrering under bekvämlighetsflagg och de sammanhänger medutvecklingstendenserna inom den internationella sjöfarten. Stor betydelse harhärvid den tilltagande protektionismen inom sjöfarten, s. k.flaggdiskriminering. Vidare bör beaktas att samarbetet över gränserna ökat bl.a. i form av samseglande rederier. Den tendens till en ökad registrering av svenska fartygunder utländsk flagg som under senare är kunnat märkas har föranlett att såväl som är 1972 göra framställning hoskommunikationsdepartementet om åtgärder till förhindrande av en fortsattflaggflykt. Mot bakgrund av nu angivna förhållanden hemställs imotionerna 1973:40 och 1973:1342 att skall hos Kungl. Maj:t begäraatt en utredning tillsätts för att bl. a. föreslå åtgärder för att begränsa enregistrering av svenska fartyg under utländsk flagg. Vid det möte med sjöfartsnäringens organisationer, somutskottet hade , framgick att hade samma syn på problemet som framhöll att det här rörde sig om mycket svårbedömda frågor,som torde kunna lösas endast genom internationella överenskommelser, menföreningen hade i och för sig inget att erinra mot att de blev föremål förnärmare utredning. Maj:t har därefter tillkallat en arbetsgrupp meduppdrag att utreda registrering av svenskägda fartyg under utländsk flagg. Såsomframgår av de ovan redovisade direktiven skall de sakkunniga bl. a. kartlägga ivilken utsträckning det förekommer att helt eller delvis svenskägda fartygregistreras under bekvämlighetsflagg eller annan ut- ländsk flagg och i vilken utsträckning sådan registreringfår negativa återverkningar av olika slag. I anslutning härtUl skaU desakkunniga överväga vilka åtgärder som är påkallade för att komma till rättamed ifrågavarande problem. Utskottet anser att förevarande problem är av storbetydelse för i egenskap av sjöfartsnation. Enligt utskottets mening ärdet därför glädjande att de nu blir föremål för kartläggning och närmareutredning. Genom att en arbetsgrupp tillsatts har motionärernas syften medmotionerna blivit tillgodosedda. Någon åtgärd från sida är såledesinte påkallad. att motionerna 1973:40 och1973:1342 inte föranleder någon vidare åtgärd. Närvarande: herrar i (fp), ().Svanström (c). (), fröken i (s), (),(), (), herrar i (s), (). (vpk), i SundsvaU (c), () och (). GOTAB 735239 S 1973