bet · FW01UU3 · 1973-12-31 00:00:00 — De enskilda organisationernas verksamhet utgör ofta ettvärdefullt komplement till det offentliga utveckhngssamarbetet. Projekt somstöds är väl förankrade i mottagarlandets allmänna utvecklingssträvanden ochföretas inom ramen för den utvecklingsplanering som gäller för mottagarlandet. I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1973:625 av herrBohman m. fl. (m), i vad avser hemställan att hos Kungl. Maj:themställer att inom ramen för beviljade anslag ett belopp om 25 milj. kr. skallutgå till missionen och andra humanitära organisationers biståndsverksamhet(punkten 10), dels motionen 1973:1101 av herrarHelén (fp) och (), i vad avser hemställan att ger Kungl.Maj:t till känna vad som anförs i motionen rörande Enskilda organisationers särskilt missionens - roll i biståndsarbetet (punkten 16), dels motionen 1973:1109 av herrMåbrink (vpk), vari hemställs att hos regeringen hemställer om attföreta en översyn av givna instruktioner till anslagsbeviljande organ angåendederas prövning av anslagsansökningar från organisationer av WA Y :s typ. Utskottet konstaterar attbidragsgivningen till ifrågavarande organisationer ökat år . /74 förutses en ökning med 4 1973.9 saml. i förhållande till innevarande budgetär. Enhgt gällande riktlinjer för bidrag tillorganisationernas u-landsinsat-ser kan stöd utgå till insatser som syftar tillekonomisk tillväxt och social utveckling och utjämning i mottagarlandet.Bidragen är alltså inte avsedda för insatser som enbart består av renthumanitär hjälp, såsom utspisning o. d. I vissa situationer lämnas dock stödtill sådan verksamhet i form av katastrofbistånd. Vanligen faller de projekt som enskilda organisationervill stödja inom sådana sektorer av samhällslivet som mottagarlandetsmyndigheter förr eller senare helt skall överta ansvaret för. Så är normaltfallet med undervisning och sjukvård. Därför bör insatserna vara integrerademed de centrala och lokala myndigheternas planer. Enligt riktlinjerna bör vederbörande organisation, för attfå bidrag från SIDA, visa att insatsen godkänns och välkomnas av myndigheternai u-landet. Organisationen måste också själv täcka en påtaglig del avkostnaderna. Bidrag utgår främst för verksamhet i de länder, därSverige redan engagerat sig genom större biståndsinsatser eller där det påannat sätt går att följa organisationernas utvecklingsarbete. Inom det statliga utvecklingssamarbetet läggs tyngdpunktenvid landsbygdsutveckling, hälsovård och utbildning. Även organisationernasbiståndsinsatser stöds i första hand inom nämnda ämnesområden. harbidragen huvudsakligen gällt utbildning och hälsovård. Inom dessa sektorertorde vuxenundervisning, utbildning av lärare, yrkesutbildning för ungdom,vidgade utbildningsmöjligheter för kvinnor samt förebyggande hälso- ochsjukvård ha hög angelägenhet i en rad . Bidrag ges till enskilda organisationersvolontärverksamhet. Stöd kan också lämnas för utrustning och byggnader. Bidragtill andra driftkostnader än dem som gäller volontärer kan enligt riktlinjernautgå i form av startbidrag i samband med nyetablering ellerutvidgning av en verksamhet som medför ökade driftkostnader. Om startbidraganses behöva utgå , skall det vara tidsmässigt fallande.Organisationens eller mottagarpartens egna finansieringsmöjligheter beräknasdå normalt öka i motsvarande mån. Slutligen förutsätts den helt finansieradriften. Administrationsbidrag kan i undantagsfall beviljas under förutsättningatt det gäller kostnader som är direkt hänförbara till av SIDA stödd insats. I motionen 1973:625 föreslås att en minimiram skallfastställas för bidragen till missionens och andra humanitära organisationershjälpverksamhet. Ett motsvarande motionsyrkande har behandlats av riksdagenflera gånger tidigare. riksdag (UU 1971:2) fann det inteändamålsenligt att fastställer en minimham för de statliga bidragen.Inga nya argument har framförts till stöd för förslaget. Utskottetavstyrker därför ifrågavarande motionsyrkande. I motionen 1973:1101 uttalas farhågor för att det inomanslaget inte skaU finnas utrymme för välmotiverade bidragsansökningar.Motionärerna förordar att medel bör kunna ges även för utvidgning avprojekt och för övergångsvis täckande av merkostnader av driftkaraktär. Imotionen förutsätts vidare att möjligheterna tiU en samordning medungdomsorganisationers u-landsprojekt kommer att prövas positivt. Utskottet har erfarit ätt möjligheter finns att inomgällande anslag tillmötesgå de bidragsansökningar från organisationerna sombiståndsmyndigheterna kan bifalla i enlighet med gällande riktlinjer. Dettagäller givetvis även ungdomsorganisationers u-landsinriktade projekt. Utskottet förutsätter att frågan om statligt stöd tillenskilda organisationers biståndsverksamhet kommer att behandlas av denbiståndspolitiska utredningen. Syftet med motionen 1973:1101, såvitt nu är i fråga, synesvara tillgodosett, varför motionen i berörda delar avstyrks. I motionen 1973:1109 görs invändningar mot stöd till vissaickestatliga utländska organisationer. SIDA:s bidrag lämnas i regel till endast tre kategorier avmottagare, nämligen utländska regeringar, mellanstatliga organisationer ochsvenska enskilda organisationer. Undantagsvis lämnas, när ändamålet är synnerligenangeläget och det föreligger visshet om att bidraget kommer detta ändamål tiUgodo, bidrag till icke-statliga utländska organisationer. SIDA har t. ex.lämnat bidrag via sådana organisationer till en serie seminarier ifamiljeplaneringsfrågor i . Under hänvisning till det som här anförts avstyrksmotionen 1973:1109. Utskottet återkommer i samband med medelsanvisningen underpunkten 21 (Bilateralt utvecklingssamarbete) till hemställan angående motionen1973:625 i vad avser beräkning av medelsbehovet för missionens och andrahumanitära organisationers biståndsverksamhet. 1. att riksdagenavslår motionen 1973:1109, 2. att riksdagenavslår motionen 1973:1101 beträffande enskilda organisationers roll ibiståndsarbetet. I motionen 1973:1110 av . (fp) hemstäUes att hos Kungl. Maj.t begär att svenskt biståndplaneras för utbildnings- och yrkesutbildningsinsatser i väsentlig utsträckningäven för andra mottagarländer än de afrikanska och att därvid största viktfästes vid att goda möjligheter för deltagande öppnas för kvinnor. Utformningen och omfattningen av desvenska insatserna i utvecklingssamarbetet är beroende av mottagarländernasplanering och bistånds- Vid utformningen av de svenska insatsernabevakas i görlig mån att däri inte skall förekomma diskriminering av kvinnorutan att insatserna tvärtom skall bidra till att stärka kvinnans ställning ihemmet och skolan, i arbets- och samhällsUvet. har tagit initiativtill och aktivt stött olika kvinnoutbildningsprojekt i i samarbete medbl. a. och samt genom , FN:sekonomiska kommission för (ECA) samt under bilaterala avtal. De totalasvenska åtagandena för denna verksamhet uppgår till 71,5 milj. kr.Ytterligare projekt, avseende insatser i , , , Tanzaniaoch , är under beredning. SIDA har tillsatt en utredning av utvecklingsbiståndetsbetydelse för kvinnans ställning i u-land. Utredningen skall utmynna i förslagtill riktlinjer för de analyser av kvinnans situation som bör ingå i SIDA:sland- och sektoranalyser, biståndsprogram och landrapporter. a. företa ett studium av kvinnans nuvarande situation i några av SIDA :sprogramländer. De utredningar inom FN och andra internationella organisationersom belyser kvinnans situation i u-land skall analyseras. En redovisning skalllämnas av erfarenheterna från några utvecklingsinsatser som gjorts i syfte attförbättra kvinnans situation i u-land. Av det som här anförts framgår att arbetet för att stärkakvinnans roll i samhällsutvecklingen intar en viktig plats i det svenskautvecklingssamarbetet. Den fortsatta verksamheten på detta område torde ingåbland de frågor som kommer att tas upp av den biståndspolitiska utredningen. Syftet med motionen 1973:1110 synes vara tillgodosett,varför motionen avstyrkes. attriksdagen avslår motionen 1973:1110. Stöd åt u-ländemas massmedia I motionen 1973:1111 av i (c) hemställs att hos Kungl. Maj:tanhåller om undersökning av möjligheterna att inom SIDA inrätta en fond för attstödja köp av massmediainformation i på sätt som anges imotionen. 1 motionen erinras om u-Iändernasunderläge i fråga om det internationella informationsutbytet, vilket dominerasav strömmen av information från i-länder till . har småmöjligheter att ur informationsutbudet välja för dem relevant material. Enlämplig åtgärd vore att inom SIDA upprätta en fond som stöd för de somi vill inköpa massmediaprodukter. Enligt vad utskottet erfarit har önskemål om svenskainsatser på detta område inte framförts från u-landshåll. Hithörande problem har uppmärksammats inom . a.satsar på upprättandet av nyhetsbyråer i . Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionen. attriksdagen avslår motionen 1973:1 III. SID A :s funktioner Propositionen (s. 20-21,45) Flera insatser som tidigareredovisats på det bilaterala anslaget har multilateral karaktär. Detta gäller iförsta hand bidragen till () och () forskningsinsatser på familjeplaneringens område samt bidraget tillUNCTAD/GATT.s Internationella handelscentrum (ITC). I syfte att åstadkomma enklarare redovisning av de samlade anslagens fördelning på bilaterala och multilateralaändamål bör dessa bidrag föras över till anslaget C I. Bidrag tillinternationella biståndsprogram. I vad avser UNFPA har som ytterligare motiv för denföreslagna överföringen tillkommit det av nyligenfattade beslutet om fondens framtida förvaltning. Överföringen av bidragen till WHO ger möjlighet till enmera samordnad handläggning och prioritering av samtliga bidrag till de snabbtväxande internationella forskningsprogrammen. Självfallet bör ävenfortsättningsvis handläggningen av ärenden rörande specialdestinerade bidragtill mellanstatliga organisationer ske i nära samråd mellan departementet ochSIDA. En översyn avbiständskontorsorganisationen har företagits, syftande till en förstärktintegration av biståndskontoren i beskickningarna. De nya riktlinjerna förverksamheten innebär bl. a. att biståndskontoren görs till sektioner av berördabeskickningar. Personalen blir därmed underställd utlandsmyndighetens chef. Ifrågor inom SIDA:s kompetensområde ges SIDA instruktionsrätt gentemotutlandsmyndigheten. Genom dessa riktlinjer markeras den svenskarepresentationens enhetliga karaktär såväl gentemot värdlandet somhemmamyndighetema. Möjligheterna till ett rationellt utnyttjande av personalenförbättras, och oklarheter rörande de olika ansvarsområdena elimineras. De nyariktlinjerna träder i kraft . Utskottet har i detta sammanhangbehandlat motionen 1973:1101 av herrar () och (), i vad avserhemställan att begär att SIDA i vanlig ordning skall bereda frågorrörande medverkan i FN :s befolkningsfond ochVärldshälsoorganisationens forskningsinsatser på familjeplaneringens områdesamt /Internationella handelscentrum för u-ländernasexportfrämjande verksamhet (punkten 3), att beslutar ge SIDAbemyndigande att besluta och avtala om sådan insats som inte omfattas avsamarbetsavtal intill en gräns av 5 mOj. (punkten 25). Av statsverkspropositionen framgåratt vissa bidrag till multilaterala program som tidigare redovisats på detbilaterala anslaget nu överförs till anslaget för multilateralt bistånd. Häravses bidragen till , Världshälsoorganisationensforskningsinsatser på familjeplaneringens område samt /GATT:sInternationella handelscentrum. I motionen 1973:1101 uttrycks önskemålet att SIDA även ifortsättningen skall i vanhg ordning bereda frågor rörande dessa anslag. Utskottet konstaterar att förslaget istatsverkspropositionen avser en ändrad redovisning av bidragen tillifrågavarande internationella program. Däremot föreslås ingen inskränkning avSIDA:s beredningsansvar på dessa områden. Inte minst i fråga om Sverigesinsatser på familjeplaneringens område är det av väsentlig betydelse att denmyndighet som innehar sakkunskapen härvidlag även i fortsättningen kommer attbereda frågor rörande både det bilaterala och det multilaterala samarbetet. Utskottet förutsätter att här berörda frågor kommer atttas upp till behandling av den biståndspolitiska utredningen. Syftet med motionen 1973:1101 i denna del synes varatillgodosett, varför motionen avstyrks. I sistnämnda motion föreslås vidare att skall geSIDA vissa bemyndiganden som verket begärt av Kungl. Maj:t, nämligen attbesluta och avtala om sådan insats som inte omfattas av samarbetsavtal intillen gräns av 5 milj. kr. SIDA har ett sådant bemyndigande intillbelopp på 1 milj. kr. Utskottet anser inte att har anledning att tainitiativ i detta ärende, som bl. a. rör Kungl. Maj:ts delegering till SIDA avingåendet av vissa överenskommelser med främmande makter. Av de skäl som här nämnts avstyrks motionen 1973:1101 iberörda delar. 1. att riksdagenavslår motionen 1973:1101 i vad avser SIDA:s beredningsansvar, 2. att riksdagenavslår motionen 1973:1101 i vad avser bemyndigande för SIDA att besluta ochavtala om vissa insatser. Rekrytering av biståndspersonal m. m. I detta sammanhang har utskottetbehandlat motionen 1973:148 av i m, fl. (m, c, fp), varihemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller att frågan om meritvärderinginom den offentliga sektorn och tjänstledighetsbestämmelser i samband medu-landstjänst blir föremål för utredning. Utskottet noterar att frågan ommeritvärdet av anställning inom biståndsverksamheten liksom frågan om möjligheternaatt i löne- och pensionshänseende tillgodoräkna tid för sådan anställning ärföremål för granskning av särskilda sakkunniga, som tUIkallades 1969 (Fi1970:62). Dessa beräknas slutföra sitt arbete . Syftet medmotionen 1973:148 synes'vara tillgodosett, varför motionen avstyrks. attriksdagen avslår motionen 1973:148. Information i om u-landsproblem Propositionen (s. 47) Informationsverksamhetens utbyggnadhar i första hand skett genom ökade bidrag till folkrörelsernas information omu-ländernas utveckUngs-problem. Denna inriktning bör ytterligare betonas. Departementschefen åberopar uttalandet i förra åretsstatsverksproposition att det är väsentligt att organisationerna tillförsäkrasstor självständighet vid användningen av tilldelade medel. Det är angeläget attfolkrörelserna inte fungerar som enbart distributörer av statlig u-lands-ochbiståndsinformation utan att de ges möjlighet att självständigt framställa egetmaterial kring u-landsproblemen. Informationsverksamhetens utveckling bör således följa dentakt i vilken folkrörelserna bygger ut sina egna möjligheter att framställasådan information och lägga upp kurser och seminarier. För bidrag tillstudieförbunds, löntagarorganisationers och övriga enskilda organisationersinformationsverksamhet beräknas i statsverkspropositionen 4 milj. kr. I syfte att förstärka informationsverksamheten avserdepartementschefen föreslå Kungl. Maj:t att inrätta en informationsberedningmed bl. a. representanter för de stora folkrörelserna, de fackligt ochpolitiskt förankrade studieförbunden samt UD:s u-avdelning och SIDA. Dennaberedning skall vara rådgivande organ vid fördelningen av informationsmedeltill folkrörelser och studieförbund. Mot bakgrund av det ovan anförda beräknas ett medelsbehovför informationsverksamhet för /74 på 8 milj. innebär en ökning med 3,75 milj. kr. i förhållandetill innevarande budgetår. I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1973:415 av herrNilsson i Agnas m. fl. (m, c, fp), vari hemställs att föreslår attsom ett led i SIDA:s information må ingå stöd åt DX-klubbar och andrakortvågslyssnare i enlighet med vad i motionen anförts och att SIDA informerarskolorna om möjligheten att låta kortvågslyssning ingå i "Fritt valtarbete", dels motionen 1973:1101 av herrarHelén (fp) och (), i vad avser hemställan att för budgetåret1973/74 beviljar ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med 3,07 milj.kr. förhöjt anslag på 11,07 milj. kr. till SIDA:s informationsverksamhet(punkten 17). Utskottet erinrar om att enskildaorganisationer har möjlighet att ansöka om bidrag från SIDA förinformationsprojekt om och utvecklingssamarbete. Det ankommer på SIDAatt pröva huruvida sådana ansökningar kan godkännas enligt gällande riktlinjerför informationsverksamheten. Frågan om vilka aktiviteter som ingår i "Fritt valtarbete" på skolornas timplan regleras inte centralt utan avgöres enligtgällande bestämmelser av skolstyrelserna. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionen 1973:415. I motionen 1973:1101 föreslås att medelsbehovet för SIDA:sinformationsverksamhet för /74 beräknas till ett belopp som ligger 3,07milj. över det i statsverkspropositionen angivna. I statsverkspropositionen föreslås att medelsbehovet förinformationsverksamheten beräknas till 8 milj. kr. Detta innebär en uppräkningav ifrågavarande anslagspost med 3,75 milj. kr. Inom ramen för beräknade medelföreslås 4 milj. kr. utgå till enskilda organisationers informationsverksamhet,dvs. en ökning med 2,1 milj. kr. i förhållande till innevarande budgetår. Utskottet fäster stor vikt vid att den av folkrörelsernabedrivna informationen kan utvidgas. Utskottet konstaterar att en avsevärd ökning har skett avmedelsanvisningen tiU ifrågavarande ändamål. a. kommer organisationernasbidragsönskemål därigenom att kunna tillgodoses i betydligt större omfattningän . Mot denna bakgrund avstyrkes motionen 1973:1101, såvitt nuär i fråga. Utskottet återkommer i samband med medelsanvisningen underpunkten 22 (Rekrytering och utbildning av fältpersonal samt informationsverksamhet)till hemställan angående motionen 1973:1101, såvitt nu är i fråga. attriksdagen avslår motionen 1973:415. Medelsanvisning m. m. 20.Bidrag till internationella biståndsprogram Maj:t har (punkten C 1 s. 21-30) föreslagitriksdagen att 1. godkänna de i propositionen föreslagna riktlinjerna förmultilate ralt utvecklingssamarbete, 2. medge attKungl. Maj:t gör utfästelser för budgetåren 1974/75 och 1975/76 i enlighet medvad som förordats i propositionen, 3. godkännaSveriges anslutning till Afrikanska utvecklingsfonden, 4. till Bidragtill internationella biståndsprogram för /74 anvisa ett reservationsanslagav . På ifrågavarande anslag redovisas bl. a. följande (jfräven punkten 5). För verksamhetsåret 1972uppgick bidragen till ca 270 milj. dollar eller ca . Häravsvarade , som är programmets näst största bidragsgivare, för , a. beslutat om en extraresurstilldelning på 55 milj. dollar till de minst utvecklade länderna. Däravförutses minst 30 milj. dollar tillhandahållas genom ökade bidrag från givarländerna. Regeringen har - med förbehåll för godkännande- gjort utfästelse om ett särskilt bidrag på 3 milj. dollar till de minstutvecklade länderna i anledning av UNDP:s nämnda beslut. Den sammanlagdasvenska bidragsutfästelsen beräknas därför till 32 milj. dollar ellerca 157,4 milj. kr. Maj:t begär vidare bemyndigande att, omden fortsatta utvecklingen motiverar detta, vid bidragskonferensen görautfästelser, omfattande jämväl bidrag till de minst utvecklade länderna, förverksamhetsåren 1974 och 1975 (budgetåren 1974/75 och 1975/76)med 170resp.185milj.kr. Verksamheten finansierashuvudsakligen genom frivilliga bidrag från medlemsregeringarna. Av det totalabidragsflödet, som uppgick till 60,8 milj. dollar, utgjordes av statliga bidrag, medan nationalkommittéer och andra privata bidragsgivaresvarade för återstoden. fastställde ett bidragsmål om100 milj. dollar att uppnås . Det svenska statliga bidraget har under de tre senasteåren ökats från 20 mUj. till 30 milj. kr. och 40 milj. kr.år 1972. Av de totala statliga bidragen svarade för ,vilket gjorde till den näst största bidragsgivaren i absoluta tal efterUSA. För /74 beräknas ett medelsbehov av 45milj. kr., i enlighet med tidigare bidragsutfästelse. Maj;t begär vidare bemyndigande att avgeutfästelse för (/76) med 50 milj. kr. Internationella utvecklingsfonden(). bidrag till uppgår, i enlighet med den av riksdagengodkända överenskommelsen om en tredje påfyllnad av IDA:s resurser, till 34milj. dollar (uttryckt i US-dollarns guldpartitet , vilketmotsvaras av 177,7 milj. 1973.Medelsbehovet för /74 är således 177,7 milj. kr. En internationell förhandhng om en fjärde påfyllnad avresurserna har redan inletts med sikte på en principöverenskommelse under år1973. Afrikanska ().De bidragsutfästelser som lämnades vid undertecknandet av fondens stadgauppgår till totalt 86 milj. dollar för en första treårsperiod. Med reservationför godkännande lämnades från svensk sida utfästelse om ett bidragmotsvarande 5 milj. dollar. För den första inbetalningen till ADF har motvärdet till 3 milj. dollar anvisats. För den andrainbetalningen, som kan aktuahseras redan under /74, föreslås ipropositionen att motvärdet av 1 milj. dollar, dvs. kr., anvisas. Departementschefen förordar att lämnar ettengångsbidrag till ADB, avsett för förinvesteringsstudier, om 2,5 mUj. samtatt medel härför anslås för /74. Det samlade medelsbehovet förbistånd genom ADB och ADF uppgår därmed till 7,4 milj. kr. under /74. För budgetåret1973/74 föreligger inget medelsbehov. Internationella livsmedelsprogrammet (WFP) ochkonventionen om livsmedelshjälp (FAC). bidrag till WFP uppgår till 7milj. dollar, dvs. ca 34,5 milj. kr. under bidragsperioden 1973-1974.Bidraget utgår tUl två tredjedelar i form av svenska livsmedelsprodukter. har i ungefär i samarbete med WFPföretagit försökssändningar med vetemjöl som berikats med fiskprotein. Pågrundval av dessa erfarenheter anser departementschefen det nu motiverat attefterkomma WFP:s vädjan genom att under kommande budgetår prövaproteinberikning av svenska vetemjölsleveranser som kanaliseras genom WFP.Kostnaderna härför kan uppskattas till 5 milj. kr. Medelsbehovet för WFP kandärför beräknas till 39,5 milj. kr. för /74. bidrag inom ramen konvention omlivsmedelshjälp (FAC) uppgår till vete under treårsperioden1971/72-1973/74. Dessutom har åtagit sig att täcka frakt- ochadministrationskostnaderna för dessa leveranser. Det svenska FAC-bidra-getkanaliseras genom WFP. Det svenska åtagandet enligt konventionen tillsammansmed kostnader för eventuell förmalning av vetet motsvarar ett medelsbehov av16,5 milj. kr. Det samlade medelsbehovet för livsmedelsbistånd uppgårdärmed till 56 milj. kr. för /74. FN:s flyktingskommissarie ().Programmet, som finansieras helt med frivilliga bidrag, har enomfattning av ca 8 milj. dollar. I enlighet med tidigare utfästelser uppgår bidragför (/74) till 1,3 milj. dollar. Medelsbehovet beräknasföljaktligen till 6,4 milj. kr. Särskilda bidrag för katastrofhjälp kan kommaatt aktualiseras. Maj:t begär vidare bemyndigande att avgeutfästelse för (/76) med 6,9 milj. kr. FN:s hjälpprogram för Palestina-flyktingar (UNR WA). /74 beräknar departementschefen ett oförändrat bidrag om 14,8milj. Bidragen till /GATT.s Internationella handelscentrum(ITC) har redovisats under anslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete.I den mån dessa medel avser verksamhet i programländerna eller andra enskildamottagarländer kommer redovisningen även fortsättningsvis att ske under dettaanslag. Den del av de svenska ITC-bidragen som avser annan exportfrämjandeverksamhet och som till sin karaktär utgör ett multilateralt bidrag bör upptasunder anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram. För dettasenare ändamål beräknar departementschefen 5 milj. kr. för /74. () bygger pä frivilliga bidragfrån såväl i-som . beräknas de sammanlagdabidragsutfästelserna att uppgå till ca 35 milj. dollar. I avvaktan på resultatet av den genomfördaomorganisationen av UNFPA och med hänsyn till den låga takten i fondensmedelsförbrukning förordas ett oförändrat svenskt bidrag under budgetåret1973/74, dvs. 15 milj. kr. har under budgetåren 1971/72 och 1972/73 lämnatfrivilliga bidrag till FN :s generalsekreterare för dennes arbete meduppföljningen av FN-strategin. Bidragen har uppgått till motvärdet av vartdera året. För /74 beräknas i propositionen ettbidrag av samma storlek, dvs. 4,9 milj. kr. Medelsbehovet för bidrag till den internationellaforskningen rörande u-landsproblem redovisas av departementschefen i ettsammanhang.