bet · FW01UU10 · 1973-12-31 00:00:00 — utrikesutskottetsbetänkanden nr 1973 UU 1973 betänkande i anledning av motion om eninternationell konvention angående ekocid. I motionen 1973:101 äv . (vpk) föreslås "att hos Kungl. Maj:t hemställer ominitiativ med stöd av artikel 13 i eller på annat sätt - för atffå tUl stånd en internationell konvention som förbjuder miljömord(ekocid)". I motionen noteras att utrikesutskottet i sitt betänkande1972:5 uttalat att framsteg på detta område i första hand kan främjas genomkonkret utformade punktförbud samt genom sanktionering av dessa förbud.Motionärerna konstaterar att regeringen inför FN verkat i denna riktning. Deframhåller att den massiva skadegörelse och mUjöförstörelse som åstadkommits iIndokina genom berörda stridsmetoder på förefaller att blikvalitativt mera elakartad än de adderade effekterna av de använda metoderna. Imotionen uttalas stöd för de ansträngningar som görs för att uppnå punktförbudoch punktsanktioner. "En konvention som sammanfattar och förbjuder denförstörelse som kan åstadkommas med modern mUitär teknologi och totallikgUtighet för människoliv och mänskliga lidanden är emellertid också enangelägenhet av hög prioritet", framhåller motionärerna. tog 1971 ställning tUlett motionsyrkande om en konvention mot ekocid. Motionen i fråga toghuvudsakligen sikte på användningen av växtbekämpningsmedel i krigföring.Motionen avslogs (UU 1971:17) under hänvisning tUl att initiativ syftande tiUatt få tiU stånd en konvention på detta område skulle kunna minska deninternationella tilltron tiU det folkrättsliga förbud som redan finns motanvändningen i krig av biologiska och kemiska stridsmedel. Vid riksdag förelåg två motionsyrkanden omsvenska initiativ för att inom FN få tUl stånd förbud mot miljömord (ekocid) isamband med krigföring. I sitt betänkande (UU 1972:5) ansåg utrikesutskottet,som anslöt sig tUl vad som i motionerna anförts om angelägenheten av attförhindra stridsmedel och stridsmetoder som kan betecknas som miljömord, attmotionernas syften i första hand bäst främjades genom konkret utformadepunktförbud på olika områden samt genom en sanktionering av dessa olika förbud.Utskottet fann det angeläget att även i fortsättningen aktivt deltar ide internationella förhandlingarna om en utveckling av folkrätten i dettasyfte. Skulle dessa strävanden visa sig inte leda till resultat, borde mankunna överväga att aktualisera en allmän konvention eller andra lämpliga och realistiska former avinitiativ. Maj:t tUl känna (rskr 136) vad utskottet anförti betänkandet. Begreppet ekocid avser, såsomframgått av de betänkanden som utrikesutskottet tidigare avgett, krigföring medanvändning av stridsmetoder som medför ekologisk skadegörelse i storomfattning. Exempel härpå utgör bl. a. användning av växtförstöringsmedel,områdesbombningar (tUl skillnad frän målbombningar), nedmejning av skogargenom s. k. bulldozerprogram, användning av superbomber samt tvångsförflyttningarav personer för att åstadkomma zoner för fri eldgivning. Det internationella arbetet för att åstadkommafolkrättsliga förbud mot dylika stridsmetoder bedrivs i ochinom ramen för de konferenser som anordnas av i . Med sikte inte minst på detta arbete har en delegation förutveckling av folkrättens regler om humanitet i krig tillkallats avutrikesministern . Delegationen skall under regeringens ledning delsutarbeta ett långsiktigt program för bättre folkrättsligt skydd för människoroch miljö i krig, dels samordna förberedelserna för svenska initiativ i olikainternationella organisationer, där folkrättsfrågorna hör hemma. I direktivenför denna delegation framhålls bl. a. att det för är en självklar sakatt ta aktiv del i detta arbete samt att i flera fall varitinitiativtagande och pådrivande. Det innebär ett fullföljande av en fastförankrad humanitär och folkrättslig tradition i svensk utrikespolitik. De initiativ som kan komma i fråga är mångskiftande. Dekan gälla att fastställa innebörden av gällande folkrätt. Det kan också varafråga om att verka för ökad anslutning tUl de internationella överenskommelsersom redan finns och få bort sådana förbehåll av vissa stater som försvagar eUerbegränsar överenskommelsernas verkan. Den viktigaste uppgiften är emellertid att få tiU stånd enöversyn av konventioner och andra juridiska instrument som inte längre hållermåttet. De vapen och krigföringsmetoder som kommit tUl användningi väpnade konflikter napalm, fosfor- och splitterbomber,kemisk krigföring, urskiljningslös bombning av hela områden utan mUitärt värde,terrorbombning etc. är en skrämmande påminnelse om hur otUlräckliga ochföråldrade åtskilliga internationeUa överenskommelser och sedvane-rättshgaregler om humanitet i krig har bUvit, framhålls det vidare i direktiven. av godkända betänkanden1971:17 och 1972:5 har hänvisat till Genéve-protokollet 1925 rörande förbud motanvändande i krig av kvävande, giftiga eller liknande gaser m. m., och det harframhållits att med stöd av en deklaration av FN:s generalförsamhng 1969 kanhävdas att det existerar ett förbud mot användning i krig av alla former av biologiska och kemiska stridsmedel. har åter erinrat omtidigare fördömanden av brott mot Genéve-protokoll och understrukitbehovet av att aUa stater strikt efterlever detta protokoll. Ett antal av de stater som antagit Genéve-protokollet hargjort det med reservationer av olika slag.Förenta staterna har undertecknat men ej ratificerat protokollet. Det förslag om ratificering som Förenta statemas regeringförelagt kongressen bygger på tolkningen att växtgifter och tårgaser inteomfattas av förbudsreglerna i nämnda protokoll. Förslaget har ännu inte behandlatsav kongressen. Vederbörande senatsutskott har inte velat rekommenderaratificering av protokollet med den angivna tolkningen. Den schweiziska regeringen har tagit initiativ tUl endiplomatisk konferens för att bekräfta och utveckla de folkrättsliga reglernaom den på väpnade konflikter tUlämpliga humanitära rätten. Konferensen skalläga rum 1974. har inlett en seriekonsultationer för att förbereda denna konferens, vUken bl. a. torde komma attbehandla sådana stridsmedel och stridsmetoder som avses med begreppet ekocid. Kommittén har bl. a. utarbetat förslag om förbud motstridsmetoder som drabbar militära och civila personer eller objekturskiljningslöst. Vidare har kommittén framlagt förslag om förbud mot områdesbombning.Också ett från öststatshåll emanerande förslag om förbud mot medel och metodersom förstör den naturliga mänskliga miljön har tagits upp av kommittén. var huvudförslagsställare tUl en resolution i FN:sgeneralförsamhng , som direkt angår denna konferens. Det svenskainitiativet syftade tUI att generalförsamlingen skulle understryka attförberedelsearbetet års diplomatiska konferens varitotillfredsställande och att utomordentliga ansträngningar krävs för att förastaternas positioner närmare varandra i en rad väsentliga frågor, på vUkaslösning diplomatkonferensens framgång i hög grad beror. Resolutionen antogs med stor majoritet, ehuru 25 stater,bland dem och , nedlade sina röster. Iresolutionen bekräftar generalförsamhngen bl. a. att det föreligger ettbrådskande behov av att säkerställa en fullständig och effektiv tillämpning avexisterande rättsregler avseende väpnade konflikter och att utöka dessa reglermed nya regler, i syfte att beakta den moderna utvecklingen av krigsmetoder ochstridsmedel. Församlingen uttrycker sin oro över att man vid expertkonferenseranordnade av inte nätt enighet beträffandeen rad grundläggande frågor. Av särskUt intresse är att härvidlag i resolutionenbl. a. nämns förbud mot användning av vapen och stridsmetoder somurskiljningslöst drabbar civilbefolkning och stridande samt förbud ellerbegränsning av användning av vissa vapen som anses förorsaka onödigt lidande. De frågor som resolutionen behandlar kommer att uppföraspå dagordningen för FN :s nästa generalförsamhng. I ett svenskt anförande i sambandmed behandlingen av ovanstående resolution framhölls bl. a. att den svenskaregeringen tUlbaka aktivt verkat för en modernisering av krigetslagar i syfte att begränsa eller förbjuda sådana vapen eller stridsmetoder somförorsakar onödigt lidande och som urskiljningslöst drabbar både civUa ochmUitära mål. Vidare underströks behovet av klara förbud mot urskiljningslösbombning av hela områden och städer. 1 anförandet erinrades om att de svenska,mexikanska, schweiziska och holländska experterna under expertförhandlingarna iInternationella Röda kors-kommitténs regi hade framlagt förslag till en regelsom löd: Objekt som är oundgängliga förcivUbefolkningens överlevande, såsom Uvsmedel och livsmedelsproducerandeområden, grödor, boskap, vattentillgångar och anläggningar, avsedda att reglerasådana tillgångar, får aldrig bli föremål för direkta angrepp eller attackerasi repressaliesyfte. Utskottet konstaterar att eninternationell diskussion sålunda pågår om att få till stånd förbud mot sådanavapen och stridsmetoder som åstadkommer omfattande ekologisk skadegörelse. Idetta arbete spelar en framträdande roll. Därvid koncentreras desvenska insatserna främst på att verka för tillkomsten av konkret utformadefolkrättsliga punktförbud på olika områden, ävensom en sanktionering av dessaolika förbud. Som framhålls i motionen 1973:101 står denna framgängslinje intei motsättning tUl kravet på en särskUd konvention mot ekocid som sammanfattarifrågavarande förbud. Utskottet förutsätter att regeringen i de intensifieradeinternationella förhandlingar som synes förestå tar de ytterligare initiativi dessa avseenden som kan bedömas ha utsikt till framgång. Syftet med motionen1973:101 torde vara tillgodosett. att med anledning avmotionen 1973:101 ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört. På utrikesutskottets vägnar ARNEGEIJER Närvarande: herrar i (s), (), i (c), (), herrar (),i (s), Wirmark (fp). (), (). (),(), fröken () och i (c). betänkande i anledning av motion omundersökning rörande förekomsten av kemisk krigföring i och Mopambique. I motionen 1973:277 av herrHermansson m. fl. (vpk) föreslås "att hos regeringen hemställerom att ta initiativ till bUdandet av en internationell expertkommission förundersökning av den kemiska krigföringen i och samt förundersökning av andra krigsförbrytelser begångna av ". Motionärerna påtalar att i FN :s kolonialkommittéi aprU 1971 avstått från att rösta på en resolution om användande avgiftgaser i . har enligt motionärerna ytterligare bevisframkommit för att den kemiska krigföringen intensifierats i ochutvidgats tiU . Även i finns tecken på att kemiskkrigföring förbereds. Den exakta omfattningen och verkningarna avgiftanvändningen är emellertid fortfarande okänd för omvärlden. Regeringenborde därför ta initiativ tiU bildandet av en internationell expertkommissionför undersökning av den kemiska krigföringen i och Mogambique. ÄvenPortugals användande av NATO-vapen och brott mot internationella konventionerborde kunna ingå i en sådan uppgifter. Representanterför befrielse-rörelserna har sagt sig välkomna ett initiativ av detta slag. FN:s kolonialkommittés resolution,som åberopas i motionen, innehöll ett fördömande av den portugisiskaregeringen för bruk av växtförstöringsmedel av avlövningsmedel, vare sig detskedde i eUer andra portugisiska kolonier. I resolutionen fästes bl. a.säkerhetsrådets uppmärksamhet på det trängande behovet av åtgärder för att fåPortugal att sluta använda sådana kemiska medel. Till grund för beslutet låg ett telegram från ledaren förbefrielserörelsen , vari anklagades för att sedan början av år1970 ha begagnat dessa stridsmedel i de av MPLA behärskade områdena av . avstod från att rösta på resolutionen ochförklarade utförligt sina skäl. Eftersom säkerhetsrådet var engagerat i fråganom de portugisiska kolonierna i deras helhet, fann man det rimligt om rådetsuppmärksamhet fästes på telegrammet från MPLA. Men detta kunde mot Portugalsbestridande inte i och för sig tas som bevis för att kemisk krigföringverkligen förekommit. Påståenden kunde inte vara någon ersättning för fakta,det var en grundläggande rättsprincip som inte kunde frångå. Som initiativtagare till FN-resoIution om kemiskaoch bakteriologiska vapen hyste inga tvivel om att bruket av sådanaväxtförstörande medel som herbicider i väpnade konflikter stred mot allmänterkända internationella rättsregler och inte heller om att dessa regler vartUlämpliga på de konflikter som pågick i de portugisiska kolonierna. Omanklagelserna mot bevisades, skulle inte tveka attansluta sig till fördömandet av portugisiska regeringen. Men det var ettallvarligt steg för varje regering att utfärda en sådan dom. Den måste så långtdet stod i mänsklig makt vila på oemotsägliga fakta. fann att detskulle ligga i intresse att ta initiativ tUl en opartiskinternationell undersökning. Om anklagelserna verkligen var falska, skulledetta ge portugisiska regeringen en möjlighet att rentvå sig. I den resolution som generalförsamlingen antog hösten 1972om områden under portugisisk administration förekom bl. a. ett fördömande av"det hänsynslösa bruket av napalm och kemiska ämnen i , () och samt ". liksom övriganordiska stater röstade för denna resolution. I en gemensam nordiskröstförklaring framfördes emellertid vissa betänkligheter beträffandeifrågavarande formuleringar i resolutionen. De nordiska länderna menade attvarje fördömande måste grundas på bestyrkta iippgifter, vilka de inte ansågvara för handen i detta fall. I det svenska anförandet i debatten om de portugisiskaområdena framhölls att vissa rapporter gav vid handen att kemiska vapen avobestämt ursprung skulle ha kommit tUI användning i de portugisiska områdena.En opartisk studie i FN-regi skulle kunna bidra tiU att kasta ljus överPortugals mUitära aktiviteter i dessa områden. FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna uppdrog1971 åt en särskild arbetsgrupp att göra en studie av bl. a. kolonialismensmanifestationer i de av vita minoritetsregimer behärskade områdena i Afrika.Arbetsgruppen har avgett en rapport, i vUken bl. a. uttalas attnapalm, avlövningsmedel, herbicider och kemiska ämnen används av portugiserna iterrorsyfte. Arbetsgruppen grundar sina slutsatser på ett antal vittnesmål,vilka emellertid inte närmare analyseras i rapporten. Rapporten kommer att diskuteras i kommissionen för demänskliga rättigheterna, där bl. a. är medlem. Utskottet finner att starka indicier föreligger att växtgifteroch avlövningsmedel m. fl. kemiska ämnen används av de portugisiska styrkorna ikrigföringen i de afrikanska territorierna. Utvecklingen synes därför motiveraatt en opartisk expertkommission tillsätts för att undersöka förekomsten avsådana folkrättsstridiga krigföringsmetoder i ifrågavarande områden. Som av ovanstående redogörelse framgår har i FNförordat en dyhk opartisk undersökning. Syftet medmotionen 1973:277 synes vara tillgodosett. att anser motionen 1973:277 besvarad med vad utskottet anfört. Närvarande: herrar i (s), (), (), herrar (), i (s),Wirmark (fp). (), (). (), (), frökenBergegren (s) och i (c). GOTAB 733813 S 1973