bet · FW01SfU29 · 1973-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1973 SfU 1973:29 betänkande i anledning avmotioner angående reduktion av det kommunala bostadstUlägget förfolkpensionärer m. m. I detta betänkande behandlas motionen 1973:1138 av herrarHyltander (fp) och Enskog (fp), vari hemställs att hos Kungl. Maj:tbegär förslag tiU mUdare regler för avtrappning av det kommunalabostadstiUägget för folkpensionärer med extrainkomster i enUghet med vad somanförts i motionen; motionen 1973:1141 av m. fl. (fp), vari hemställs att Kungl. 1. översyn avreglerna för erhållande av kommunala bostadstillägg och andra inkomstprövadepensionsförmåner syftande tiU en höjning av de avdragsfria beloppen i enlighetmed vad som anges i motionen, 2. förslag tUlstatliga åtgärder i syfte att utjämna skUlnaderna i de kommunalabostadstilläggen och lindra kommunernas kostnader för desamma. GäUande bestämmelser m. m. Enligt 1 § lagen (1962:392) omhustmtUlägg och kommunalt bostads-tiUägg tiU folkpension tUlkommer hustrutUlägghustru tiU den, som åtnjuter folkpension i form av ålderspension ellerförtidspension, om hustrun är under förutsättning att honsjälv inte erhåUer folkpension och att makarna varit gifta minst fem är. Omsärskilda skäl föreUgger kan hustmtiUägg utgå trots att vissa av dessafömtsättningar inte är uppfyUda. EnUgt 2 § nyssnämnda lag utgår kommunalt bostadstUlägg,efter beslut av vederbörande kommun, till den som åtnjuter folkpension i formav ålderspension, förtidspension eller änkepension och är mantalsskriven inomkommunen, Uksom till där mantalsskriven kvinna som åtnjuter hustrutiUägg. HustrutUlägg och kommunala bostadstiUägg ärinkomstprövade. Reglerna härom innebär att förmånen minskas avpensionärens årsinkomst vid sidan av folkpensionen, i den män sidoinkomstenöverstiger I . för den som är gift (. för makar tUlhopa) och . Minskning skall först göras på bostadstillägget ochdärefter på hustrutiUägget. Med inkomst avses intäkter av aUa slag, såsomarbetsinkomst, ränteinkomst, avkastning av fastighet och tjänstepension. Såsom inkomst räknas däremot ej allmänt barnbidrag, tilläggspension till den del den föranlett minskning av pensionstiUskott,ersättning på grund av sjukförsäkring i allmän försäkringskassa m. m. Viduppskattning av förmögenhets avkastning höjs denna av det belopp,varmed förmögenheten överstiger för den som är gift . och för annan . För sammanlevande makar beräknas vardera makens inkomst utgöra hälftenav makarnas sammanlagda årsinkomst och värdet av förmögenhet hälften av derassammanlagda förmögenhet. De kommunala bostadstilläggen utgårenUgt grunder som kommunen själv bestämmer. Avvikelse från de i lagenfastställda inkomstprövnings-reglerna får dock inte göras och inte heller fårkommunen uppställa viUkor om viss tids bosättning i kommunen eUer liknande. Förpensionärer som är bosatta i ålderdomshem eller därmed Ukställt hem äger Kungl.Maj:t maximera bostadstillägget. BostadstUläggenfinansieras helt av vederbörande kommun. Kommunerna har i huvudsak utformat grunderna förbostadstillägget enligt nägot av följande alternativ. Alternativ I: BostadstiUägget utgår med ett generelltbelopp oberoende av den verkliga bostadskostnaden. Alternativ 11: BostadstUlägget bestäms av bostadskostnadeninom ramen för ett maximum, beloppsmässigt eller standardmässigt (t. ex.kostnaden för två rum och kök). Alternativ 111: Bostadstillägget, som utges inom ramen förett maximibelopp, består dels av ett genereUt grundbelopp, dels av ett beloppsom är knutet tUl bostadskostnaden. Av undersökningar som utfört framgåratt alternativen fördelade sig mellan de numera 464 kommunernaså att 125 () gått in för alternativ I, 70 kommuner () för alternativ II och 269 kommuner () föralternativ III. Beloppsmässigt har de kommunala bostadstilläggen avkommunalekonomiska, kommunalpolitiska och andra skäl kommit att bli mycketvarierande frän tUlägg som täcker hela den faktiska bostadskostnaden vid ennormal utrymmes- och utrustningsstandard tiU mycket låga belopp som täckerendast en mindre del av bostadskostnaden. En tabell, hämtad frän material, över utgående tilläggsbelopp är intageni andra lagutskottets utlåtande 2LU 1970:72, till vUken hänvisas. Av tabellenframgår att beloppen för ensamstående varierade mellan . och 5 499 kr.per år, vartUl kom några fall utan maximering. En av utförd undersökningvisar att kommunsammanslagningarna haft en gynnsaminverkan pä bostadstilläggens storlek. EnUgt denna undersökning varierartilläggsbeloppen för ensamstående mellan . och 16 000kr. och för äkta makar mellan . , vartillkommer ett antal kommuner utan maximering. I syfte att främja en utvecklingmot större enhetlighet utfärdade enrekommendation beträffande grunderna för bostadstUlägget. Enligt denna skullemålsättningen vara att ge största möjliga grupp folkpensionärer täckning förden verkUga bostadskostnaden. Detta borde ske inom ramen för en rimlig kostnadför kommunerna och med rimlig administrativ belastning för försäkringskassorna.Utifrån denna målsättning rekommenderade förbundet att grunderna för dekommunala bostadstilläggen utformas sä att till alla pensionärer utgår ettgenerellt grundbelopp, vUket som regel inte bör överstiga , samtatt bostadskostnad över grundbeloppet täcks intill ett tak, som kan varaantingen beloppsmässigt eller standard-massigt fixerat. Rekommendationen har enligt uppfattninglett tiU höjningar av bostadstilläggen. Detta förhällande jämte ökningen avantalet pensionärer har medfört betydande kostnadsökningar för kommunerna.Frän 1966 tUl ökade kommunernas kostnader för bostadstilläggen frän ca 450tiU ca 850 milj. kr. För /73 uppgick de till 1113 milj. kr. ochde beräknas för innevarande budgetår uppgå tiU 1 180 mUj. riksdagsbehandling m. m. Reglerna om inkomstprövning har isin nuvarande form funnits . De har vid upprepade tUlfällen ändratstUl förmän för pensionärerna. Senast sä skedde var 1969, då de avdragsfriabeloppen höjdes frän . för ensamstående och . för två makar tUl2 000 resp. . som avdragsfaktorn bestämdes till 50 %.Tidigare var denna 33 1/för inkomster närmast över det avdragsfria beloppet(. för ensamstående och meUan 2 400 och . förmakar) och 66 2/för högre inkomster. 1 samband med dessa ändringar avslogriksdagen motionsyrkanden som syftade tUl en större höjning av de avdragsfriabeloppen och till en sänkning av avdragsfaktorn tUl 33 1/. Motionsyrkanden med samma innebörd som de nu ifrågavarandeframställdes vid såväl 1970 och 1971 som riksdagar. 1 sUt av riksdagengodkända utlåtande 1970:34 avstyrkte andra lagutskottet motionerna medhänvisning tiU de föregående år genomförda ändringarna. Utskottet framhöU attdet skatteförslag som då nyUgen avlämnats innehöll förbättringar beträffandefolkpensionärernas beskattning, vilka medförde att marginaleffekten - även omden i förening med avtrappningen av de kommunala bostadstiUäggen alltjämt kundebli ganska hög - mUdrades i de inkomstlägen som berättigade tUl bostadstiUägg.Även motionerna vid riksdag avslogs med hänvisning till de tidigaregenomförda förbättringarna. I sitt av riks*dagen godkända betänkande 1971:23uttalade socialförsäkringsutskottet - i anslutning till andra lagutskottets utlåtande året innan och till vad bevUlningsutskottet anfört i sitt betänkande 1970:40 attdet kunde fömtsättas att Kungl. Maj:t hade sin uppmärksamhet riktad pä fråganom marginaleffekterna av bidrags- och skattereglerna för folkpensionärer ochatt Kungl. Maj:t om det var möjligt skulle framlägga förslag i syfte attmotverka de påtalade effekterna av dessa regler. 1972 årssocialförsäkringsutskott anslöt sig tUl tidigare gjorda uttalanden och ansågmed hänsyn tiU den förhållandevis korta tid som förflutit sedan förbättringarpå ifrågavarande område senast genomförts det inte påkallat att föreslåriksdagen att begära förslag tUl ytterligare förbättringar av de inkomstprövadeförmånerna eUer att ta initiativ till utredning av hithörande frågor. De kommunala bostadstilläggens storlek och finansiering Vid remissbehandhngen avpensionsförsäkringskommitténs avlämnade betänkande PensionstiUskottm.m. (SOU 1968:21) föreslog och Svenska kommunförbundetytterligare utredning av vissa frågor och ansåg att det bl. a. borde övervägasom staten skulle överta ansvaret för de kommunala bostadstilläggen. Andra remissinstanserunderströk att det var önskvärt att åstadkomma mer Ukartade regler för dekommunala bostadstUläggen, eftersom de stora skillnaderna mellan olika kommunermåste anses otillfredsställande. 1 propositionen 1969:38 med förslag till lag om pensionstillskott,m. förklarade föredragande departementschefen att han inte var beredd attförorda utredningar av det slag som och Kommunförbundetföreslagit. Sådana utredningar skulle ta avsevärd tid, och de förbättringarbeträffande de inkomstprövade förmånerna, som kommittén föreslagit och som iövervägande grad mottagits med tillfredsstäUelse av remissinstanserna, skuUeinte kunna genomföras förrän längre fram i tiden. Departementschefen ansåg sigböra godta kommitténs förslag. När det gällde påpekandena om de olikheter somförelåg mellan bostadstilläggen i olika kommuner, erinrade departementschefenom att utvecklingen i fråga om bostadstilläggen alltmera gått i den riktningenatt deras storlek anknutits till pensionärernas faktiska bostadskostnader. Hanhänvisade också tUl innehåUet i den av utfärdaderekommendationen angående grunderna för bostadstilläggen. Motioner med syfte att åstadkomma större enhetlighet ifråga om de kommunala bostadstUläggen avslogs av 1970, 1971 och (2LU 1970:72, SfU 1971:40 och 1972:22). Socialförsäkringsutskottetuttalade vid riksdag bl. a. att rekommendation letttill att pensionärerna i ökad utsträckning kommit att erhålla bostadstiUägg somtäckte hela bostadskostnaden upp till ett visst maximum. En accentuering avdenna utveckUng hade kunnat noteras särskilt i samband med de mångakommunsammanslagningarna . Enligt utskottets meningkunde utveckUngen mot enhetliga grunder för beräkning av bostadstiUägg ansesvara på sä god väg att någon utredning av frågan inte var erforderlig. Avsamma skäl som framförts fann förra årets socialförsäkringsutskott inteskäl föreslå att vidta några åtgärder för att påskynda den utveckUngmot större enhetlighet som sålunda redan påbörjats. Även frågan om finansieringen avbostadstilläggen har behandlats av vid flera tUlfällen med anledningav motioner om förstatligande av bostad.stUläggen eller införande av statligabidrag tiU dessa. Senast vid riksdag avslogs en motion med dettasyfte. Vid sin behandUng av motionen erinrade socialförsäkringsutskottet (SfU1972:22) om att begärt en utredning angåendekommunernas ekonomiska situation och att chefen för medanledning av denna begäran tiUkallat en kommitté med uppgiftatt verkställa en allsidig utredning av primärkommunernas och landstingensekonomiska situation. Utskottet hänvisade tiU direktiven för utredningen ochuppgav att kommittén enligt vad utskottet inhämtat skulle komma attuppmärksamma också frågan om finansieringen av bostadstiUäggen tillfolkpensionärer. Pä grund härav avstyrkte utskottet bifaU tUl motionen, ochriksdagen biföU utskottets hemstäUan. Maj:ts bemyndigandeden 14 aprU 1972 tiUkallade chefen för en särskUd utredningmed uppgift att se över skattesystemet. Sedan samma åt bifallit envid skatteutskottets betänkande 1972:32 fogad reservation med yrkande attnämnda utredning genom tUläggsdirektiv bör erhåUa uppdrag att pröva beskattningenav folkpensionärernas extrainkomster har chefen för låtitutfärda sådana direktiv. Han hänvisar därvid tiU uttalande attskatte- och bidragsreglerna i sin nuvarande utformning kan leda tillotillfredsställande resultat för folkpensionärerna, att svårigheterna hängerintimt samman med nu gällande avtrappningsregler för vissa bidrag och förmåneroch att skatteutredningen vid behandlingen av Ukartade problem inom andra delarav skatte- och bidragssystemet också bör beakta de särskUda problem ochsvårigheter som gäller folkpensionärernas extrainkomster. HustrutUlägg och kommunalabostadstillägg tiU folkpension är inkomstprövade. Bestämmelserna härom innebäratt förmånen minskas av pensionärernas årsinkomst vid sidan avfolkpensionen, i den mån sidoinkomsten överstiger . för ensamståendeoch för två makar tillsammans. Med inkomst avses arbetsinkomst,ränteinkomst, avkastning av fastighet, tjänstepension m. m. Vid uppskattning avförmögenhets avkastning höjs denna enhgt särskilda regler, om förmögenheten överstiger ett visst belopp. pensionärer skall hälften av makarnas sammalagda inkomstoch förmögenhet anses tiUkomma vardera maken. Motionerna 1973:1138 och 1973:1141 innehåller bådayrkanden som syftar tUl lindring av reglerna om inkomstprövning. 1 sistnämndamotion begärs också förslag tUl statUga åtgärder i syfte att utjämnaskiUnaderna meUan ohka kommuner i fräga om storleken av de kommunalabostadstiUäggen och att lindra kommunernas kostnader för dessa tillägg. Frågan vilka regler som skaU gälla för avtrappning av detkommunala bostadstiUägget för folkpensionärer med extrainkomster har närasamband med frågan om beskattningen av dessa inkomster. Vid riksdagyrkades i motioner tiU skatteutskottet att folkpensionerna fr. o. m. den 1januari 1973 skulle göras skattefria. Utskottet avstyrkte bifall tillmotionerna med hänvisning bl. a. tUl att folkpensionärerna även i de inkomstlägendär avtrappningsreglerna blev tUlämpliga - totalt sett var lägre beskattade änandra skattskyldiga med motsvarande inkomst och att ett förverkUgande avmotionärernas förslag var ägnat att förstärka skillnaderna i nämnda hänseende.Mot skatteutskottets beslut pä denna punkt anmäldes en reservation av innehållatt med anledning av motionerna i skrivelse tUl Kungl. Maj:t skullebegära att skatteutredning genom tilläggsdirektiv erhöU uppdrag attpröva också frågan om beskattningen av folkpensionärernas extrainkomster. Sedanreservationen bifaUits av utfärdade chefen för ijuni 1972 sådana direktiv. Därefter har han i ytterligare tilläggsdirektiv tiUutredningen, vilka meddelats innevarande år, markerat attutredningen bör söka åstadkomma en lindring av marginaleffekten förinkomsttagare i meUaninkomstlägena och beakta behovet av skattesänkningar förinkomsttagare med lägre inkomster. Marginaleffektslindringen kan framhållerstatsrådet åstadkommas genom förändringar i skattereglerna eUer i de socialabidragens konstruktion eUer genom kombinationer av dessa båda vägar. Av-det anförda framgår att skatteutredning vidsina överväganden också kommer att beakta frågor som har samband medavtrappningen av de kommunala bostadstilläggen. På grund härav och då utskotteterfarit att frågan om beskattningen av folkpensionärernas extrainkomster kommeratt behandlas med förtur av utredningen avstyrker utskottet bifaU till motionen1973:1138 samt motionen 1973:1141 i vad denna innehåller yrkande om översyn avreglerna för erhållande av kommunala bostadstillägg och andra inkomstprövadepensionsförmåner. Vad härefter angår det i sistnämnda motion aktualiseradeönskemålet om större enhetlighet i fråga om de kommunala bostadstilläggen villutskottet erinra om att utfärdat enrekommendation beträffande grunderna för bostadstilläggen, enligt vUkenmålsättningen bör vara att till en rimUg kostnad för kommunerna och med rimUgadministrativ belastning för försäkringskassorna ge största möjliga gruppfolkpensionärer täckning för den verkliga bostadskostnaden. Dennarekommendation torde i förening med kommunsammanslagningarna -enligt utskottets uppfattning ha bidragit till att pensionärerna i ökadutsträckning kommit att erhåUa bostadstiUägg som täcker deras boendekostnaderintUl ett visst maximum. Utskottet vill i sammanhanget särskUt erinra om att ijanuari 1969 av de dåvarande 848 kommunerna medgav bostadstiUäggenhgt det alternativ som innebär att sådant tiUägg skaU utgä med dels ettgemensamt grundbelopp, dels ett belopp knutet till bostadskostnaden. I januari1973, då antalet kommuner sjunkit tiU 464, hade motsvarande procentandel stigittUl 58. Pä grund av det anförda och då utveckUngen mot enhetliga gmnder förberäkning av bostadstiUägg torde komma att ytterligare accentueras i takt medkommunsammanslagningarna anser utskottet det inte motiverat att medverka tiUåtgärder av det slag motionärerna avser. Utskottet avstyrker följaktligenmotionen 1973:1141 även pä denna punkt. Vad slutligen angår den i samma motion aktualiseradefrågan om finansieringen av bostadstUläggen vUl utskottet erinra om attprimärkommunernas och landstingens ekonomiska situation f. n. är föremål för enallsidig översyn inom kommunalekonomiska utredningen. Enligt direktiven hardenna kommitté bl. a. att undersöka kommunernas möjlighet att tiUgodose efterfråganpå tjänster inom olika områden i relation tUl det statliga bidragssystemet ochatt, i samband med bedömningen av den framtida kommunalafinansieringssituationen, undersöka fördelar och nackdelar med en övergång tiUmer generella former för statsbidragsgivningen. Även frågan om finansieringenav bostadstUläggen tiU folkpensionärer kommer enligt vad utskottet inhämtat att uppmärksammas av kommittén. Motionärernas krav på särskilda åtgärder idetta hänseende är således redan tiUgodosett. Utskottet avstyrker därför bifaUtiU motionen 1973:1141 även i denna del. Med hänvisning tiU det anfördahemställer utskottet att avslär 1. motionen1973:1138, 2. morionen1973:1141. Närvarande: herrar (), (), Ringaby(m), i (s), i Nennesholm (c), i (s), Mundebo (fp), (), fröken (), herrar (),i (vpk), fröken (), herrar i (c),() och i (). GOTAB 735396 S 1973