bet · FW01UbU34 · 1973-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsbetänkande nr 1973 UbU 1973:34 betänkande i anledning av propositionen1973.78 om utformning av praktiken för studerande vid lärarhögskolaslågstadie-, mellanstadie- och ämneslärarlinje m. m. jämte motioner. I propositionen 1973:78 har Kungl.Maj :t () föreslagit att godkänna de ipropositionen förordade riktlinjerna för en omorganisation av praktiken vidlågstadie-, mellanstadie- och ämneslärarlinje vid lärarhögskola. I propositionen föreslås en nyutformning av praktiken för lärarkandidater på lågstadie-, mellanstadie- ochämneslärarlinjer vid lärarhögskola. Den nuvarande praktikterminen, dålärarkandidaten tjänstgör som lärare med nedsatt undervisningsskyldighet,föreslås upphöra. Praktiken skall i stället delas upp på flera längre perioder.En del av praktiken avses bli förlagd tidigt i utbildningen. Den längsta ochavslutande praktikperioden skall enligt förslaget följas upp med undervisningvid innan utbildningen avslutas. Under praktiken skall denstuderande arbeta i lärariag med en behörig lärare. 1 propositionen framhålls att det harbhvit allt svårare att finna lämpliga vakanta lärartjänster förlärarkandidaterna, vilket bl. a. lett tiU stor spridning av praktikantplatseroch omfattande resor för metodiklektorerna. I det nya systemet är avsikten attpraktiken endast undantagsvis skall förläggas utanför lärarhögskoleorten ellerdess närmaste omnejd. Enligt förslaget skall en innehållsmässig förskjutning skeav lärarutbildningen så att ökad tonvikt läggs vid de sociala aspekterna avlärarupp-giften. I dettabetänkande behandlar utskottet dels denvid början väckta motionen 1973:1288 av i m. fl. (c) varihemställs att hos Kungl. Maj:t begär att en utredning tillsätts meduppgift att göra en översyn av lärarutbildningen, dels de i anledning av propositionen 1973:78 väcktamotionerna 1973:1928 av i Skärstad m. fl. (c) vari hemställs attriksdagen beslutar 1. att ge Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförts beträffande praktik i B-skplemetodik, 2. att hos Kungl.Maj:t begära en förändring av intagningsbestämmelserna till lärarhögskola såatt tidigare lärarerfarenhet ges visst meritvärde, 3. att ge Kungl.Maj:t till känna vad som i motionen anförts om behovet av en övergripandeöversyn av lärarutbildningen, 1973:1964 av m.fl. (m) vari hemställs att vid godkännande av de riktlinjer som ipropositionen 1973:78 förordas för en omorganisation av praktiken vidlågstadie-, mellanstadie- och ämneslärarlinje vid lärarhögskola beaktar de imotionen framförda synpunkterna. Är 1967 fattade statsmakternabeslut om att utbildningen av klasslärare och den praktisk-pedagogiskautbildningen av lärare i läroämnen skulle reformeras (prop. 1967:4, SU1967:51, rskr 1967:143). Den nya organisationen började tillämpas den 1 juli1968. Utbildningen av lågstadie- och mellanstadielärare omfattar enligt dettabeslut fem respektive sex terminer, varav praktikdelen omfattar dels kortarepraktikperioder om sammanlagt dels en praktiktermin om 20 veckorvarunder den blivande läraren tjänstgör med reducerad undervisningsskyldighet.Den praktisk-pedagogiska utbildningen av adjunkter och lektorer omfattar förnärvarande dels en utbildningstermin vid lärarhögskola med pedagogik ochmetodik samt viss praktik om sammanlagt dels en efterföljandepraktiktermin varunder den blivande läraren tjänstgör med nedsattundervisningsskyldighet. Enligt förslaget i propositionen 1973:78 skallpraktikdelen på lågstadie- och mellanstadielärarlinjerna omfatta oförändrat 30veckor, medan på ämneslärarlinjen praktiken minskas från 29 till 24 veckorsamtidigt som den teoretiska utbildningen ökas inom det utbildningsområde somavser skollivets och arbetsformernas problem. En ökning av sistnämndautbddningsområde förutsätts ske även på lågstadie-och mellanstadielärarlinjernainom nuvarande resursram för teoretisk utbildning. Förslaget innebär vidare attpraktikterminen varunder den blivande läraren tidigare tjänstgjort med egetundervisningsansvar ersätts av ett system enligt vilket den blivande lärarensom assistentlärare bildar arbetslag med behörig lärare. a. pä grund av deorganisatoriska svårigheterna i den nuvarande lärarutbildningen anses det nyasystemet innebära en förbättring. 1 två motioner behandlas frågan ompraktikens organisation. Enligt motionen 1973:1964 bör praktiken inte starktcentraliseras. En koncentration i stor skala av praktisk lärarutbildning ansesmedföra påfrestningar på lärarhögskoleortens skolväsen. I denna motion samt imotionen 1973:1928' framhålls vidare att praktiken bör organiseras så, attpraktiktiden ger erfarenhet av B-skolemetodik. har ansettatt'praktikcentra bör upprättas på större orter i de fall då den s. k.praktikanttjänstgöringen inte kan förläggas till lärarhögskoleorten på grund avför hård belastning av skolväsendet där. Ett praktikcentrum bör enligtöverstyrelsen omfatta helst tolv blivande lärare på respektive hnjer ellerockså kunna förenas med ett annat centrum i närheten till en centrumgrupp avmotsvarande kapacitet. Enhgt propositionen bör praktiken endast undantagsvisförläggas utanför lärarhögskoleorten och dess närmaste omnejd. Enligt utskottet är det inte möjligt att bestämtförutse behovet av praktikcentra och centrumgrupper för praktik, eftersom dettaär beroende av dels den årliga intagningskapaciteten på de olika lärarutbildningslinjernadels de fortlöpande överläggningarna mellan vederbörande lärarhögskola ochföreträdare för det kommunala skolväsendet om skolornas praktiska möjligheteratt ta emot olika slag av lärarkandidater. Utvecklingen kommer således attutvisa behovet av praktikcentra och centrumgrupper för praktik. Beträffande frågan om B-skolemetodik i lärarutbildningenvill utskottet först erinra om att den metodik som i nuvarande grundskolaanvänds i klasser av A/a-typ utvecklats ur den metodik som tillämpats ochfortfarande tillämpas i klasser av B/b-typ. Skillnaden mellan de ohkametodikerna är således inte stor. Enligt propositionen bör den särskildaB-skolemetodiken studeras , om det är organisatorisktmöjligt. Utskottet delar denna uppfattning. Om är belägen i enstörre kommun torde i någon utsträckning möjhghet finnas för vissa blivandelärare att praktisera B-skolemetodik, liksom också i de fall då den s. k.praktikanttjänstgöringen förläggs till praktikcentra eller centrumgrupper förpraktik utanför lärarhögskolekommunen. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill förevarande yrkande i motionen 1973:1928 samt motionen 1973 :1964 imotsvarande del. Det föreslagna systemet för praktikskall enligt propositionen införas med tillämpning påterminskurserna 1 och 3 på lågstadie-och mellanstadielärarhnjerna ochterminskurserna I och 2 på ämneslärar-linjen. I motionen 1973:1964 tastidpunkten för föreslagen omläggning upp. Motionärerna anser dels att ställningbör tagas till praktikförslag först sedan ställning tagitstill förslaget i lärarutbildningskommitténs betänkande Fortsatt reformering avlärarutbildningen (SOU 1972:92), dels att tiden mellan ett beslut om ändringoch dess ikraftträdande bör vara längre än med hänsyn till sådanastuderande, som börjat sina ämnesstudier under antagande att de skall genomgåen praktik i nuvarande form. Enhgt vad utskottet erfarit föreligger i väsentligaavseenden överensstämmelse mellan lärarutbildningskommitténs praktikförslagoch förslag till nytt praktiksystem för ämneslärarlinjen.Skolöverstyrelsens förslag om en ändring av nuvarande system är föranlett avsvårigheterna att finna vakanta lärartjänster i skolväsendet för lärarhögskolornas praktikutbildning och bör därför enligt utskottets mening genomföras vid den i propositionen angivna tidpunkten. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen 1973:1964 i vad denavser uttalande beträffande tidpunkten för reformens genomförande. Enligt motionen 1973:1928 börlärarerfarenhet ges visst meritvärde vid ansökan till lärarhögskola. Uppfattningen om lärarerfarenhetensvärde för lärarutbildning har skiftat. När det gäller den praktisk-pedagogiskautbildningen av ämneslärare hade de blivande lärarna somregel en referensram i form av tidigare lärarerfarenhet och intagningen tillutbildningen skedde på grundval av bl. a. längden av tidigare tjänstgöring.Under 1960-talet ansågs det däremot lämpligast att den blivande läraren intehade någon erfarenhet av läraryrket före utbildningen och hänsyn till tidigarelärartjänstgöring togs följaktligen inte vid intagningen till lärarhögskola.Under senare tid har emellertid krav rests på dels arbetslivserfarenhet delslärarinriktad yrkesförberedelse i samband med lärarutbildning. Förslaget ipropositionen 1973:78 om att för blivande lärare anordna en s.k.introduktionspraktik på ett så tidigt stadium som möjligt i utbildningen kanses som exempel på behovet av en referensram i vad gällerundervisningsverksamhet. Detsamma kan sägas om det förslag om lärarinriktadyrkesförberedelse under sammanlagt som lärarutbildningskommittén() föreslagit för blivande lärare. Enhgt vad utskottet erfarit har Kungl.Maj:t genom särskilt beslut bemyndigat skolöverstyrelsenatt fr. o. m. intagningen tillgodoräkna arbetslivserfarenhet(inkl. lärartjänstgöring) som merit vid ansökan till praktisk-pedagogiskutbildning vid lärarhögskola. Således meritvärderas enligt vad som framgår avhandlingarna tjänstgöring som lärare i eller gymnasieskolan ochsom lärare, assistent eller förste amanuens vid universitet och vissahögskolor, om tjänstgöringen haft en viss minimiomfattning. Med hänvisning tilldet anförda föreslår utskottet att förevarande yrkande i motionen 1973:1928inte föranleder någon åtgärd. I motionerna 1973:1288 och1973:1928, den förstnämnda väckt under den allmänna motionstiden, aktualiserasfrågan om en översyn av lärarutbildningen och lärarfortbildningen. Enhgt motionärernabör lärarnas grundutbildning kunna förbättras. Vidare ses grundutbildningen ochfortbildningen som en sammanhängande enhet varför det anses angeläget att ocksåfinna sådana former för fortbildningen att den korresponderar med grundutbildningen. Grundutbildningens form och innehåll beror av vilkamöjligheter till fortbildning som erbjuds. Fortbildningens struktur beror i sintur av grundutbildningens uppbyggnad. Vissa frågor som gäller huvudman för samtanordnande av grundutbildning och fortbildning för lärare har behandlats av1968 års utbildningsutredning (U 68) och kommer efter avslutad remissbehandlingatt bli föremål för beredning inom Kungl. 1 vad gäller frågan omen allmän översyn av klasslärarutbildningen och den praktisk-pedagogiskautbildningen av ämneslärare har utskottet i sitt betänkande 1972:2 gett uttryck för denuppfattningen att det arbete som pågår med en uppföljning av 1967 årslärarutbildningsreform bör avslutas innan någon ny och genomgripandeförändring övervägs. Utskottet intar samma ståndpunkt nu men förutser dock attsedan ytterligare erfarenheter vunnits en översyn kommer att behövas. Medhänvisning härtill och tUl det förhållandet att olika åtgärder enligt vad somframgår av propositionen ganska omgående kommer att vidtas för att förbättranuvarande lärarutbildning avstyrker utskottet bifall till de ifrågavarandeyrkandena i motionerna 1973:1288 och 1973:1928. Vad som i propositionen 1973:78 i övrigt anförts ochföreslagits har inte gett utskottet anledning till särskilda uttalanden. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. att riksdagenbeträffande praktikens organisation med avslag på motionerna 1973:1928 och1973:1964 i denna del godkänner de rikthnjer som i propositionen 1973:78 förordatsför en omorganisation av praktiken vid lågstadie-, mellanstadie- ochämneslärarlinjer vid lärarhögskola, 2. att riksdagenbeträffande tidpunkten för en omorganisation av praktiken vid lågstadie-, mellanstadie-och ämneslärarlinjer vid lärarhögskola med bifall till propositionen 1973:78avslår motionen 1973:1964 i denna del, 3. att riksdagenbeträffande meritvärdet av lärarerfarenhet vid ansökan till lärarutbildningavslår motionen 1973:1928 i denna del, 4. att riksdagenbeträffande en översyn av lärarutbildningen avslår motionerna 1973:1288 och1973:1928, sistnämnda motion i denna del. Närvarande vid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s),(), i (c), (), Nordstrandh (m),i (s), (), (), (),herrar i (vpk), (), (), herrarStälhammar (fp), i (s) och i (c).