bet · FW01KU20 · 1973-12-31 00:00:00 — För min del anser jag i likhet meddessa remissinstanser att de utredningar om länsproblematiken som från skUdautgångspunkter verkställts bör sammanfattas och kompletteras innan de slutligenprövas av statsmakterna. Ett skäl härför utöver vad som framgått av detföregående är att förutsättningarna för att genomföra de olika utredningsförslageni flera avseenden ändrats sedan förslagen lades fram och att samordning ocksåbör ske med annat utredningsarbete som ännu inte är avslutat. Densammanfattande bedömningen synes lämpligen böra göras av en enda beredning medparlamentarisk sammansättning. Tiden torde nu vara inne för att tillsätta dennaberedning. Som en första utgångspunkt för beredningens arbete börgälla att primärkommunerna i enlighet med syftet med den tUl är 1974genomförda kommunindelningsreformen även skaU svara förbetydelsefulla samhäUsuppgifter och i ökad utsträckning kunna aktivt medverka isamhäUsbyggandet. Intresset av att ge medborgarna största möjliga inflytandeöver allmänna angelägenheter och skapa tiUfäUen tUl en anpassning av samhäUetsåtgärder efter skiftande lokala förhäUanden är starka motiv för en sådanordning. Genom indelningsreformen kan kommunerna mera allmänt väntas blirustade att bedriva sin verksamhet på sådant sätt att detaljerad tiUsyn ochkontroll från statens sida kan minska. En andra utgångspunkt är statsmakternas självklara ansvarför bl. a. den samhällsekonomiska balansen, för sysselsättnings-, lokaUserings-och näringspolitiken, för att medborgarna i olika delar av landet får levaunder så långt möjligt likvärdiga förhållanden och därmed också för denregionala utvecklingen. Mellan statsmakternas åtgärder och intentioner i dessaavseenden samt den kommunala verksamheten måste ett fortlöpande samspelförutsättas. Med dessa utgångspunkter bör beredningen övervägafördelningen i stort av samhällsuppgifter meUan stat och kommun. I dessaöverväganden bör även ingå frågan om samverkan mellan staten och kommunerna bl.a. i vad avser resursfördelning och andra åtgärder av betydelse för denregionala utveckUngen. 1 enlighet med vad jag har sagt bör detta skegenom ett system som innebär möjligheter för staten att påverka inriktningen istort av den kommunala verksamheten men lämnar en betydande frihet förkommunerna vid den närmare utformningen av olika åtgärder. Efter sådana principieUaöverväganden som förut angetts bör beredningen gå in på frågan om delsuppgiftsfördelningen inom den kommunala sektorn meUan primär- ochsekundärkommuner, dels uppgiftsfördelningen inom den statliga sektorn meUancentrala och regionala organ. Vad gäller uppgiftsfördelningen meUan primär- ochsekundärkommuner kan förutsättas att det alltjämt även med det ökadeprimärkommunala ansvarstagande och den förstärkta stäUning för den kommunalasjälvstyrelsen pä det lokala planet, som indelningsreformen kan väntas 11 1973.4 saml. ledatUl kommer att finnas uppgifter som lämpligen bör ligga inom den kommunalasektorn men som inte heller de nya kommunerna var för sig kan bemästra. Det börövervägas vilka former för interkommunal samverkan som är mest ändamålsenUgaför sådana uppgifter och om uppgifter helt eUer delvis bör kunna överlåtas pålandstingskommunerna. Skäl torde bl. a. av den anledningen också föreligga förundersökningar om organisatoriska förändringar bör genomföras i syfte att nåbästa möjliga samordning av primär- och sekundärkommunal verksamhet ochverksamhetens finansiering. Som ett resultat av dessa överväganden börberedningen lägga fram förslag till organisation för samhällsverksamheten päregional nivå dvs. en överarbetning av länsförvaltningsutredningens,landskontorsutredningens och länsdemokratiutredningens förslag. I anslutningtUl detta bör beredningen ta upp frågan om lämpliga geografiska arbetsområdenför såväl den sekundärkommunala verksamheten som den decentraliserade statligaförvaltningen. Det är visserligen från samordningssynpunkt önskvärt att dessaarbetsområden i största möjliga utsträckning samman-faUer. Med hänsyn tiUsamhäUsuppgifternas olika natur kan det emeUertid finnas anledning att sökasig fram till ett differentierat regionalt mönster med samordning på olikanivåer, t. ex. i län och i länsblock eller planeringsregioner. PM rörande tillsynen och kontrollen av automat- ochroulettspel Genom lag (1972:819), som trätt i kraft , om ändring ilotteriförordningen har i 1 § förordningen införts bestämmelser, att samma kravsom gäUt Kungl. Maj:ts tiUständ tiU lotteri om penningar och penningars värdeskaU gälla i fråga om sådant automat-, roulett- eller bingospel som ej anordnasför aUmänheten, om spelet anordnas i förvärvssyfte. Vidare har i paragrafensandra stycke tillagts en bestämmelse om att rätt tUl fortsatt spel är att ansesom vinst. Genom lagändringen har vidare införts två nya paragrafer (la och 1 b§§) avseende automat- och roulettspel. Genom dessa stadganden har införtstiUståndstväng av polismyndighet för automat- och roulettspel. För tillståndtUl båda typerna av spel krävs, att spelet anordnas antingen i samband medoffentlig nöjestUlstäUning eller restaurangrörelse med utskänkningstUlständ ochatt tUlståndsbeslutet finns anbragt pä väl synhg plats i lokalen. Förautomatspel gäller vidare, att värdet av spelarens insats utgör högst en kronaper spel och att högsta vinsten ej överstiger ett värde som motsvarar tjugogånger insatsen. För roulettspel är motsvarande bestämmelser perinsats och trettio gånger insatsen. Genom lagändringarna har tidigare gällandeförbud mot vinst i pengar eller i pengar inlösbara polletter eller spelmarkerupphävts för automat- och roulettspelens vidkommande. Slutligen har i 11 § lotteriförordningen införts enbestämmelse om att vid brott mot förordningen skall utrustning och annanegendom, som använts vid automat-, roulett- eUer bingospel, eller egendomensvärde kunna förklaras förverkade. med ändringarna i lotteriförordningen harinförts skatt på spel på automater (s. k. enarmade banditer) och pä roulettersamt omläggning av beskattning av bingospel (Kungl. Maj:ts förordning den 28december 1972 om skatt pä spel, SFS 1972:820). I korthet mnebär skattereglerna,att fasta avgifter införs för automat- och roulettspel; per apparatoch månad för automatspelet, för apparater konstruerade för25-öresspel och 2 000 eller för roulettspel per speltUlstånd ochmånad, beroende på antalet speldagar . lotteriutredning avgav 1970 betänkandet Omlotterier (SOU 1970:52). a. avstyrkte utredningen att värdegränserna förinsatserna i automat- och roulettspel höjdes och att utbetalning avpenningvinster blev tillåtna. Beträffande automatspel anförde utredningen (s.73): EnUgt utredningens mening talarstarka skäl för att värdegränserna för automatspel icke höjs. Det främstaskälet härför är att vid möjligheter tiU spel med högre insatser och vinsterrisker torde finnas för uppkomsten av spelhallar o. dyl. med därav följandesociala olägenheter. Det måste även beaktas att svårigheter kan uppstå förlotterier med ideella ändamål att hävda sig pä lotterimarknaden. Riskerna tordei hög grad öka, om utbetalning av penningvinster frän spelautomaterna skulletillåtas. Utredningen anser sig därför böra bestämt avstyrka att i dettahänseende någon ändring görs i den ordning som gäUer. Väsentligen samma skäl anfördes motatt höja insatserna och att utbetala penningvinster vid roulettspel (s. 83). Genom lag (1971:1106) om ändring i lotteriförordningenhöjdes de i förordningen fastställda beloppsgränserna för polismyndighets ochlänsstyrelses befogenhet att lämna lotteritUlständ. I en följdmotion(1971:1613) tUl propositionen rörande ifrågavarande lagändring (1971:171)yrkades dels att tiUståndstväng skulle krävas för att fä anordna automat- ochroulettspel för allmänheten, dels att i 1 § lotteriförordningen skulle införasdet tUlägget att anvisning (polletter o. som utbetalas frän mekaniskspelapparat är att anse som vinst oaktat anvisningen endast berättigar tillfortsatt spel. hänvisade i sitt betänkande (NU 1971:52)över propositionen tiU lotteriutredningens förslag och det arbete som på grundav utredningsförslaget pågick inom och ansåg sig därförinte kunna biträda motionens hemstäUan om ett riksdagsbeslut i frågan redan nu.Därutöver anförde utskottet: Utskottet vUl emellertid kraftigtunderstryka betydelsen av att de aviserade åtgärderna kommer till stånd utandröjsmål. Förslag tUl författningsbestämmelser i ämnet bör föreläggas riksdagenunder yåren 1972 så att bestämmelserna kan träda i kraft senast den 1 juli1972. I detta sammanhang kan noteras att punktskatteutredning (Fi1970:57) fick i uppdrag att behandla frågor rörande beskattningav spelautomater och Uknande. Utredningen kommer att avge betänkandei detta ämne. Utskottet hemställde, såvitt nu äri fråga, att i anledning av motionen 1971:1613 som sin mening skullege Kungl. Maj:t tUl känna vad utskottet anfört rörande åtgärder i frågan omautomat- och roulettspel. Betänkandet var enhälligt. följde utskottet(rskr 1971:357). Lagen (1972:819) om ändring ilotteriförordningen m. m. föregicks av punktskatteutredningens betänkandeSkatt på spel (Ds Fi 1972:2) samt prop. 1 sitt betänkande över propositionen uttaladeskatteutskottet (SkU 1972:66) rörande automatspelet bl. a. följande: har i olika sammanhangprövat motionsyrkanden att från sociala synpunkter förbjuda eller saneraautomatspelet, men motionerna har som regel avvisats med hänvisning tillpågående utredningar. Pä näringsutskottets hemställan beslöt riksdagatt begära omedelbara åtgärder på grundval av lotteriutredningens förslag föratt begränsa automatspelet. Vissa av lotteriutredningens förslag återfinns idet i propositionen framlagda förslaget tiU ändring av lotteriförordningen. Denya reglerna om beslag och förverkande av apparaterna bör vara av stort värde ikampen mot olaga spel. Det kan antas att den jämfört medpunktskatteutredningens förslag restriktivare linje i fråga omspelmöj-hgheterna som förordas i propositionen får ses som ett hänsynstagandetUl uttalande. Frågan om vid vilken tidpunktförutskickade ändringar i lotteriförordningen skuUe föreläggas riksdagenbehandlades i kammardebatten , när statsrådet besvaradeen fråga av i . Svaret innebar bl. a. att förutskickadeändringar i lotteriförordningen sammanhängde med frågan om införande avsärskUd beskattning påautomat- och roulettspel, att förslag härom väntades framläggas avpunktskatteutredningen samt att frågorna torde kunna underställas riksdagenhöstsessionen 1972. PMangående vilka åtgärder Kungl. Maj:t vidtagit med anledning avtillkännagivanden som gjort i ärenden som beretts av utbildningsutskottetåren och 1972 (UbU) avgav 33betänkanden och 50 betänkanden. föreslogstUlkännagivanden tUl Kungl. Maj:t i 14 betänkanden och i 20betänkanden. följde utskottet i samtliga faU. I följande tabeU redovisas för varjeriksdagsskrivelse med tUlkännagivanden från utbildningsutskottet under 1971och 1972 dels tiUkänna-givandets innebörd, dels Kungl. Maj:ts åtgärder medanledning av skrivelse. Maj:ts åtgärder med anledning avvissa tiUkännagivanden behandlades av årsgranskningsarbete. Dessa frågor (UbU 1971:11, 13 och 19) har uteslutits urredovisningen nedan. I en underbilaga redovisas något utförligare Kungl. Maj %sbehandling av fråga rörande gymnasieskolans kompetensvärde vid kvoteradintagning till annan utbUdning. _;E" O <« C (N - S S* " s oo )-l 2 Cd = E S:S t ö; :cd JJJ t4_, 00' i< * lU :cd S ' C" -5: *- -5: c« i<:H cd I % 13 t; :0 ,'- 03 2 °g .c « S.2 ° S '5 o ö > o Si cd S -o o. cd "S <!>« JO -ö c 2 c o "O 3 -a .: ;0 S :§ - S e/i e.-. K 1) - ,- CO Sa'>5 (N O" cd ||l "is-s fe > s. =cd _, " ll| ,:5 lo S ii X »:0 -III - ?P E 5 3 'T- t-' :3 .. 'ä o. ~ c c :0 i ' C =3 3 00 « ' ;:: S c u j « § E Cd S ° 5,g.-a §:| OJ - -2 - c o [i, ti c = :ed 5 c =« :0 o ed - C -a en 3 iX " *j ,.-' Cd c/3 - "' k> cd > "B. .3 s c o co J= W J< P :« -S ,'»' e; "ti M ed - c g ,ä' , S; S i2 :0 s .« S :g 111 -, :cd c Sa '5 C 3 "" :ed 'ed c '. S |,2 g» a,g :cd OJ >, 00 00 Id rl e/ cS J=> Ml 0) S T3 J .3 c o o O-O So: = E t C B OJ j; J= J 00 S , c -:0 X ' t; J<: 2 ys ; o K" t !o " S- 1 o s c _ T3 ''' ocd -r « E 3 3 1d cd '3 O S eu :0 U O. :Ö C 2 ° I ,- -5 00 OJ 00 H S 00,S 3 1= C C '" E -0'=' E E 3 Cd u 00 = ,i>°' t* a> c/:) > -r -O ,E « ed S) £: ra ? Sa; S w - « s sSsSS -O .r: CD " ai 00 n*-' K -" O) k. O) 'O g =* ä aä;52 e*i +- eu :o 2 °2 « ' " s r, a 9B a, (U (« e« "E "2 3 OJ g =a C Cd =i 'c 2P' i cd , c/i t3 ±! cd 5 J >, " r- (5 o bf ir: öJ e2 OJ 4J c S 'Sb . G c/5 di O o _: t;-a o M :0 >, Ä ,2 * .g> e/i cii cjc: 'S 2'5 o g c 00 ,11, :3 M I c? ' :5"S 2P »-( "uj i - -S .2,E; T3 O OJ "C g E > c a. ed S"o "S ityrelsi beaktE dsamt gymna o JS (U ra <-' _i ed (0 " U 00 .E .S § - 2 S/C 11 "o ti cd 1-1 O. c/) :0 'oo""2 n, "- tt " = s; S « -s o E -g,. (N S Oo£ 33 OptS .D P ed 3 D, >. ed 4_. - OJ > GO .- -Q . *-j B 3 -3 'E £ .O C .iS 3 -o Sf io = « 2 OJ S,E e = » :0 - -K " C Cd rt OJ l-l c v: tS Cd - c cd ,op.H, OJ E " " - 5 ,S -K M 00 J j: ::i S.tt:, £ Sd 5 -: ,-d c c/1 t/i , E . o " OJ c/5 .ig J) ed OJ ;» I "ed OD C ly Cd "Cd c 5 « 'j OJ .5 a 2 =i'-S 2 bo 00:3 Cd ' c/3 VI m Oo C/ " :o t: O o y; (2 [""Se E w ?? ,J6 wy (U _ t- :cd +- s'E e,S o u 1; c« 33 > cd :OJ :5 . :± o 00 3; 3 _ °" r- c . x:O- - g 9 c S 2 (7\ ocd (U '« .E -E c = §== o To (« I. tt- X3 Vh ed E 'Ii ;0 =c/1 2 S J >jC TI '- -1,.-' ' S g _ Ei2 g=E S o c ° c rt 3 » -2 o, "5 cd 9 ed »O T3 S o r- rt 00 -"Cl* t/i a>OJ c o cd-'. "TS *" § I S i ca ed"Ö Oo 00 3 O 3 1-, O) " o -O E *J l-l .»_. i: ,S Cd 5,>? 3 S o B t; " 00 ? .Ä c/1 :ed ä o u. S -E a lij ai 1J 3 -o -o C C O i)D E Q OJ ii: c o « JV"Cd o 00 2 c/1Oo !_ -Q -a 2 a| 3 C3 c j; OoE " C 5, O :2 s o S k, X a 3 c oÖ ,_ OJ c ,S 00 c - -o :j 2:ä-E S' " ;Cd ,+_.m 00 *- 3 O) .Q S 1 I B ed I O XJ E,l O ocd 73 l-l i-> cd .gxi-a g = S c" 00 .3 OJ cd cd CO : x> . g B.-00 Ii - C :::; c S "" C; 3 XI (N i: c " 6J OJ c ON S,S, OJ C5 c - u c 2 E .«: 5 ,3 5P.S S'" k- " OJ . :0 3 « X: ;:<! OJ _ .o c 3 B J3 B c5 « E O :g«i2| " M ti ed 00 Q, buM I E ='2 3 2 S « OJ a 2 V) -a **- ti I( 1.4 3 (m 00 "3 B .5-»o .2.2g O) 'o o °° 7 ' i I OOJii fN ~ J3 OJ On 00 S S -H Cd " B OJ > 3 o =' J;; _« -I _o cd 12 > a m > « j;: o! g 2 -o OJ "3 'b X3 o D. 'öb c *-i 00 cd E-aijj S - ts :ed (u >ji -3 .;<! o W U J T3 X! - M ,= 2,:0 I"- :2S Q o HM a .2 v53 « « 5 S -IS S -a " c Cd B =* "H cd > p 2 - Cd 00 =>.,rt S c 00T3 I :cd 2 (U ! S "O S I e- *- B 2'5 x: 3 ,::: :0 o Q/1 x: .M « =* 3 B SX> e/i g S 2 /> S c/1 ti Cd : b: ""SS 2 -o " .. ert M OJ iä "u 5;; B 3 3 M 00 CO:0 XIx: <-. > ert00 9 B 'XS * 5 OJ ed « T3 60 5 3 <" u ... 00T3 J3 :ed B 1:S|3-0 E B C u O fU .. fi B .ä 3 JO S S : .g-g g B (Gi n >? S .»(ooJBb-S- OJ :5 M 2 3 ,E 36 B S 3 :É "-SS 1:ggE 00 3 -o "- -O S2S crt ;S OJ 33-g Ui B B eu » " OJ di O) ö E|-ge. VO O " 1- uj » ed r~ '= t;2 S"'Is 23SS , crt 3 X> '2 S iM E -2 I 3 o E-S : °-§ §8 ; ed 33 >, OJ B S 035; .ed00'" Q. p. eu 00 OJ ? .S - B S g _E 2 cd :cd o .- cö x; - U OJ - UH 00 B O O :ed g O c c ;5 OJ - *i n ert i_ t: X) OJ S;" Ef £ S g. W) 00 *- C *-" a> 2 S" E S, B s S =3 a|-ii u 5 § äJ ..- ed JmJ o :0 "Br T3 ed CXJ O S J2 B I '" Cd 2 .iS 00 5 OJ cd O »;. 2 2 ,> B OJ t: "öb > 3 t; a. I OJ OJ vo T3 X3 , " S E -a I §:| B c = B S i .rt2 X OJ OJ .3 T3 XI 2S |E,| !5 -m ca 2 - S 03 it 00 irt u) B 4) 33 ert S X> B f = 1 - = I _;'S B 30 _a -g s Si :" ed B B 5 :0 iä ° OJ -3 ci;= -3 B cd >.I-/ O £; E-B Si2 S Ba .B S c I : OJJ<: :i g > ; cd T3 2 irt ; g i_ I-.c 00 ; £ a " ,E c OJ Q - ' _ 00 OJ s; s o 3 2 j u. E "d .3 3 l-l c 'S - « 8.- 2-S |£ 3 3 > 3 *- ;«* ":!d E "53 'c 2P OJ > t; .5P cd Cd - 21 -a.' ert OJ ert jr « Cl- U ,3 o, 3-0 0 B ed 00 ; 11. 5 J Cd J< _S f .l-i > cd 'I -I 3 OJ 3 I M > c2 -S g o S T)S O B 0._2 OJ B -2 -S ert 60,B « ,S B ,S "O:cd ,-S,33 J2 " X3 := cd c :M-2'e OJ S -2 2 E,2"> 00 T3 B Id B OJ J cd O X3 -3 C ed Cd .2 O 00;=? :ed -. (U ed I O 'i :ed ert c E " £ fc . ert (u o 2 = " ert :3 OJ _ > -n 3. ffl crt ._ -3 "Ocd cj ocd '' O O. C OJ UH ' S -.3 E ei; ed Ji! B M o " 2 o 2 E I :0 OJ :0 ; QJ -o $ E E o I .bp'cd ; -5oed ; : -r: O- I "eS - . i2| 2 |. :0 -O : X3 5 -o E 'M E !S| Si ' i 2. Cd 3 B > Cd ort OJ ho i JZ :M ed ,u. (2 -g 00,ii, E 'c <~ £ 00 B 01 S B 2 OJ rt iTi .OJ 1 -3 _i r S , S S-S 2 ,I = .S2 ed ;2 OJ OJ 'a' 00 M;5 c c in - Cd 00 O -l-l S B 2 C 111 B 3 = = |:S j-f .Cd C O o £; S .-"3 3 ä -a 2 2 B > ÖO 2 00 2 ii 'K "ed :0 E ,rt °S 2ri QJ QJ o <«-. 33 ' ""S ti c CU t! C 4: S 3 i; Cd B, eu =; X3 ii "-&.£ t>o - Cd Cd QJ ;;: -2 Cd Cd 1:: cd ' ZZ E - 'O : ra cd w XI V3 C >. t;5 O 00* ea Ii »I cd c2 -O CL 73 . ed *-" _ . -1=' c »-I ed t/i . i> di ti L- = ££ "s *_. ai :cd 3 B cd OJ B op 3! B cd .i *-' ed j O) c/1 :5 2 00 c :<.2, t .E D-s :-'> , B 2 > I :ed 3 rt x> -o S »-I ed 5 :0 ON B 00 -, it Cl =, 3 ,5 S 00 3 _ cd ga = ,. > 2 c O) .i,:i r3 <-> :0 XI o c- 60 y 5 ed H Uh - '- t:" j;cd O) i; B 3 ed "c.§" :; l-l " :cd 4_i °e2 '° fi B -i :0 00 O l-l B 00 :0 . ed t3 Ii t:: > B' B 3 2 «j " rå -2 E .E fi Cd .| -g g B S O o H cd o ert , 3 ,011 Ä OJ e T3 OJ C s .M t; 2 ni -O - 2 .g, ~ 3 00 B '" . t/) 00 OJ 3 ,00 ocd V) > 00 ed Cd E -S ' ' =2 cd B iJ OJ Cd .OJ - ._ '' O E 5-*2 > S B B cd cd S 2 .ä: -7 o n .:«; OJ .H, Cd QJ I2I |-gt "2 x: o = S .i QJ O QJ ; o 00 ,. eu -O x; *- öl -> '*-i rr QJ OJ *- C !i.|ISil S-tS SSt32 «=S C? 00=3 fi 3 0J_ £ c 2 c t: O i := e - 3 52 3 Ii 00" 3 :3 B e i:* C ""I -i-j ä W iiDi *- x: c QJ Cd -rt «-> Uh HJ C 00 QJ J2 C 2|-y ° OJ 2 " Uh = " 2 OJ I/) to 3 "o S ' .i J cd ' t. ert nj - 3 :0 3 &XJ OJ c 00 3 o T3 fi C OJ OJ t-; :cd Eo r Cd* 00 QJ fl 3).0 cd =Ed ».. OJ J= SJ'? cd ';:: cd S - "ra 2 K t: o- 3 ,,/; E 't; I S - " O :0 C O ooXi i; I 2 s 9 en -o -z . r- o. OJ i2 oi 0.-S 3 -' = g a I fi o 3 ,;o o.-; .., c 3 l' gg o « c 2 a 5! : g-s.s 1001_ > P,S OJ _ i g-öj s !2 B I oox; X) 2 E E 1 3 :ed :cd i :S OJ- =J3 p cd 2 ;P O) ,ä u cd E ,:: 00 cd .S OJ o ed J3 fi '' Q, E " lU OJ 00 t; "O :a "2 OJ !:? 6oi2 *-* i:: c XJ , :0 ocd 3 (4- 60 (D ' ed :| S S dSS, " :0 " 3 bo ii t C w 2 2 S2 o J4 -g P (U fi OJ ;2 S 2 E g g,:o E ecd g- 00;cd ?P E UH tS 5 O :0 eu < ,a XJ J3 5 S t; OJ o- B B J 'E :0 ,5 :0 00 '2 -1 B 00 3 OJ OJ &< i: D 2'°2 a S'- 2 S :2 cd :3- "cd,E 13""* **-* = hii OJ c .cd -a OJ Q. Uh 00 :0 5? ed UHei; B O ii irt 3: _ u. oe OJ Cd to .- . > !> t; SSS 2"=|2 c QJ 3:; > Cd 00 *- Cd ri OJ «" ? t; O B9 O) 7 S-g " > s "3 -5S2 I o it B 3 2 OJ ;0 T3 eii B 2 " ' .3 S t; S Cd B .it B _ ., OJ . *-* - OJ 1- fc c E ; ii > 3 i; c: ö. Uh ert "O »H -3 > QJ 3 -C S 5 -a . c/1 cg 11 1 ert ed , , I !U -J QJ 'fi s B H S £, ~ OJ " :5 E 2 -;: 2,2 5 c c -3 2 ?="3 B x: o ; , .S 2 ;5 B Ö S " " :5> .=:i;oj c tt :o *- +- B B :0 Cd 00-o ,2>.-3 O iS ert Ci .i! 3 T3 >. :0 § B . W) B cd o S :0 p 3 c~ - BO S XI ;5 3 ~ - ii2 = 3 003: QJ B :0 T3 ed B " Cd r, S> .t; o OJ , , *./ , 3 XJ o 2 2||i B C ,0 '13; QJ H.H ... -UH o u 3 o -a > S - OJ :0 ,:§ S S O .Si oi-i c; -ed t/i T; ocd - /-C C fi g 00- :e3 C QJ " "p 'vi i2 « 2 o. fi S OJ fi E Cd S 2 cd c o BO. u. Crt .S > QJ ,3, cd -O cd ;5 2 Q. OJ -3 .t; eii B "S Cd --I :0t; ert XJ :ed 2 C UH Cd .J Jii B B i: B 3 s;e ..H , C u. g «> Uh 3 o. QJ O "S 2 -O 'a,s = "3 ed ,uh >.> m *-! ,111 21, bc -S S: _cd 00 K t/1 c XJ _ D B PM ang. Kungl. Maj:ts behandling av fråga rörandegymnasieskolans kompetensvärde m. m. 1 motionen 1971:382 av herrNordstrandh m. fl. (m) hemställdes bl. a. att i skrivelse till Kungl.Maj:t skulle anhålla om sådana åtgärder att de inträdessökande ges möjligheteratt bli bedömda efter sitt mest konkurrenskraftiga betyg vid urvalet tillsådana utbildningslinjer vid vilka tillämpas kvotering med avseende på desökandes skolunderbygg-nad. 1 motiveringen anförde motionärerna att detkvoteringssystem som tillämpas beträffande vissa spärrade utbildningslinjerinom kompetensområde kan leda tUl orimliga resultat i fråga omantagningen. Vid inträde tUl viss sjukvårdsutbildning gäller t, ex. att desökande måste åberopa sitt senaste avgångsbetyg, vilket i flera fall inneburitatt sökanden inte kunnat utnyttja sitt mest konkurrenskraftiga betyg. behandlade motionen i sitt utlåtande1971:3 med anledning av Kungl. Maj:ts i statsverkspropositionen gjordaframställningar om anslag för /72 tUl högre utbildning ochforskning. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen. Imotiveringen anförde utskottet: Utskottet utgår från att de allmänna principerna för urvaloch kvotering kommer att övervägas i samband med behandlingen avkompetensutredningens förslag. I avvaktan pä ställningstagandena till dessamycket komplicerade frågor måste verkningarna av de nu gällandekvoteringsbestämmelserna följas med största uppmärksamhet. Utskottetförutsätter att allvarliga ansträngningar görs att rätta till icke önskvärdaeffekter utan att gör någon särskild anhållan därom. Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottets hemställan. Frågan om kvoteringssystemet vidspärrade utbildningsUnjer inom kompetensområde togs upp vid 1972års riksdag i motionen 1972:1144 av m. fl. (m). 1 motionenhemställdes "att hos Kungl. Maj:t begär att åtgärder snarastvidtages för att komma tUl rätta med icke önskvärda effekter av nuvarandesystem för urval av elever till spärrade utbildningslinjer". 1motiveringen anförde motionärerna: Såvitt vi har erfarit har någraansträngningar för att rätta till icke önskvärda effekter vid urvalet av elevertUl spärrade utbUdningsUnjer ej gjorts. Vi finner det därför påkallat attriksdagen hos Kungl. Maj:t hemställer om de åtgärder som utbUdningsutskottet1971 förutsatte skuUe vidtagas utan någon särskUd hemstäUan från riksdagenssida. Med anledning av motionen anfördeutbildningsutskottet i sitt av godkända betänkande (UbU 1972:31): I motionen 1972:1144, som väcktsunder den allmänna motionstiden, tas upp den proportionella kvoteringsmetodeninom kompetensområde vilken bygger på gruppindelning av deinträdessökande efter deras behörighetsgivande skolunderbyggnad. Uppfyllersökande kraven för flera huvudgrupper hänförs vederbörande till den huvudgruppsom motsvarar den sökandes längsta utbildning. Eftersom hänsyn inte tas tUl detur den sökandes synpunkt bästa avgångsbetyget, kan enligt motionärerna i vissalägen sökande som har avgångsbetyg från treårig gymnasial linje slås ut avannan sökande med endast grundskola och med sämre grundskolebetyg än denförstnämnde sökanden, vilket anses vara en orimlig konsekvens av systemet. Utskottet erinrar om att utskottet i sitt uttalande vidfjolårets riksdag (UbU 1971:3, s. 8) förutsatt att allvarliga ansträngningargörs att rätta till icke önskvärda effekter av gällande kvoteringsbestämmelser.Utskottet föreslår nu att som sin mening ger denna utskottets uppfattningtiU känna för Kungl. beslöt i enlighet med utskottets förslag (rskr1972:240). Vid årets riksdag hemstäUdes imotionen 1973:1304 av m. fl. (m) "att hosKungl. Maj.t begär att åtgärder skyndsamt vidtages för att komma till rätta medicke önskvärda effekter av nuvarande system för urval av sökande tUl spärradeutbildningslinjer". hemstäUde i sitt betänkande UbU1973:15 att skuUe avslå motionen. I motiveringen anförde utskottetbl. Sedan motionen avlämnats har chefen förutbildningsdepartementet tillkallat sakkunniga med uppdrag att pröva frågan ombetygsättningen i grundskola och gymnasieskola. Enligt direktiven har desakkunniga att såsom en specieU fråga beakta utbildningsutskottets nämndauttalande. I en reservation (2 m) hemstäUdesatt skuUe ge Kungl. Maj:t tUl känna att en omedelbar revidering av denuvarande kvoteringsbestämmelserna var ofrånkomlig och att därför 1973 årsbetygsutrednings förslag inte kunde avvaktas. Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottets förslag. 4 saml Nr 20 PM med vissa uppgifter angående regeringens handlande isamband med kapningen av ett svenskt civilflygplan fredagen den 15september 1972 kapades ett civilt passagerarflygplan av typ DC 9 tillhörigt SASunder flygning frän tiU . Ombord befann sig drygt ett 80-talpassagerare och en besättning om två piloter och två flygvärdinnor. Kapningenutfördes av tre jugoslaver, enligt uppgift medlemmar av den kroatiskaUstasjarörelsen. Kaparna berordrade planets befälhavare att ändra kurs ochflyga tUl BuUtofta i stället för tUl .