bet · FW01NU9 · 1973-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkande nr 1973 NU 1973:9 betänkande i anledning av motioner angåendestatliga företag. 1 detta betänkande behandlas fyramotioner med förslag till utredning och andra åtgärder avseende statligaföretag. Förslagen gäller följande ämnen: utredning rörande den statliga företagsamhetens mål,omfattning och inriktning, avskaffandeav systemet med koncernbidrag inom , vidgad representation förriksdagen vid bolagsstämmor i statliga bolag, sammanslagning av AB Vin- &spritcentralen och . De motioner som behandlas är följande: 1973:349 av i (s), vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begär en sammanslagning avAB Vin- & spritcentralen och Systembolaget, 1973:1470 av m. (fp), såvitt gäller hemställan att hos Kungl. Maj:t begär (7) attmålen, omfattningen och inriktningen av den statliga företagsamheten utreds, 1973:1505 av iKvänum m. fl. (c), vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller omutredning och förslag syftande till en utvidgning av systemet medrepresentation frän vid de statliga bolagens stämmor i enlighet medvad som i motionen anförs, 1973:1513 av m. fl. (m), vari hemställs 1. att iskrivelse till Kungl. Maj:t som sin mening ger till känna att koncernbidrag påsätt som sker ej får överföras från ett företag till ett annat inom denstatliga företagsgruppen, 2. att i sambandmed behandlingen av kompletteringspropositionen det belopp som finns upptagetunder rubriken i specifikationen av inkomster på driftbudgeten /74 i bilaga 1 till statsverkspropositionen räknas upp med 40 %av inom och Tobaksbolaget beräknade vinster, 3. att iskrivelse till Kungl. Maj:t begär att åläggs att tillstatsverket inleverera de vinstbelopp som efter beskattning kvarstår i ochTobaksbolaget. Motionen 1973:1470 i övrigt kommerutskottet att behandla i andra sammanhang. Frågan om den statliga företagsamhetens mål, omfattningoch Inriktning Det betecknas i motionen somväldokumenterat att de statliga företagens utveckling inte blivit den somavsågs när dessa företag tilldelades en central roll iden socialdemokratiska näringspolitiken. Motionärerna påtalar "en radmisslyckade företagsexperiment". Vissa förhållanden som kan göra statligföretagsamhet befogad och lämplig anges. Som princip bör enligt motionärernagälla att statliga företag motiveras i varje särskilt fall och att man nogaöverväger om de avsedda målen inte bättre kan uppnås på annat sätt. En allmänexpansion av den statliga företagssektorn utgör inget värde i sig, sägs i motionen.Den statliga företagsamhetens omfång och inriktning måste göras till föremålför återkommande prövning. Om de skäl som har motiverat den statliga insatsenhar försvagats bör en försäljning övervägas. Motionärerna anser att denmålformulering som gäller för Statsföretag är allmän och vag; ramama för denstatliga företagsinsatsen bör enligt deras mening anges bättre och klarare. Riksdagsbehandling av frågan om mål för I samband med sitt beslut ombildandet av ett statligt förvaltningsbolag angav statsmakterna mål förförvaltningsbolaget och den dithörande företagsgruppen (prop. 1969:121, SU1969:168). Som överordnat mål uppställdes att förvaltningsbolaget skall"under krav på lönsamhet uppnå största möjliga expansion". Såväl ipropositionen som i statsutskottets utlåtande däröver betonades att målen ochvillkoren för de stathga företagens verksamhet inte fick innebära sådanainskränkningar i deras rörelsefrihet att de placerades i underläge iförhållande till privata företag. Vissa kompletterande målformuleringar gjordesemellertid. De statliga företagen skall ha ett särskilt ansvar att ta hänsyntill samhällsintresset vid val mellan olika produktions- och lokaliseringsalternativ.De skall vidare sträva efter att åstadkomma allt större arbetstillfredsställelseför de anställda. I en reservation till utskottsutlåtandet hävdade företrädareför och att den angivna målformuleringen inte vartillräckhgt preciserad. borde ha särskilt ansvar när detgällde att uppfylla de krav som samhälle och anställda ställer på näringslivet;bland sådant som inte fick åsidosättas för expansionens skull nämndesproduktkvaliteten, den yttre miljön och de anställdas arbetsförhållanden. I Statsföretag AB:s årsredovisning 1970 refererades vadstatsmaktema uttalat om Statsföretagsgruppens mål. behandladetillsammans med denna årsredovisning en motion vari föreslogs att riksdagenskulle begära en deklaration av regeringen beträffande målen för den statligaverksamheten i företagsform (NU 1971:44). Utskottet erinrade 1969angivna målformuleringen och framhöll att det övergripande målet förStatsföretag kompletterades med olika delmål för koncernen i dess helhet och för särskilda dotterbolag.Vidare anförde utskottet att Statsföretags sätt att söka förverkliga deuppställda målen är föremål för en kontinuerlig insyn och kontroll. Reservanterfrån , och moderata samlingspartiet ville attriksdagen skulle uttala att en precisering av målen för Statsföretag varnödvändig. Utskottet vars ställningstagande godkändes av - var dockenigt om att inte borde påkalla någon sådan principdeklaration som motionärernaönskade. I en motion vid riksdag föreslogs att riksdagenskulle hos regeringen begära nya riktlinjer för arbetet inomstatsföretagssektorn baserade på vissa i motionen angivna principer,innefattande bl. a. att en klar boskillnad borde göras mellan de statligaföretagen och den privata sektorn inom näringslivet, att de statliga företagenborde utnyttjas som ett huvudinstrument för en politik syftande till att hävaden regionala obalansen, att forskning och utvecklingsarbete inom den statligaföretagssektorn borde inriktas pä att utveckla en socialt väsentlig produktionoch att den inre administrativa strukturen inom statsföretagen borde radikaltförändras i demokratisk anda. (NU 1972:16) ansåg attmotionäremas önskemål i skälig utsträckning var tillgodosedda genom redangällande riktlinjer och genom pågående reformarbete. Utskottet avstyrkte därförmotionen. Denna avslogs också av , vilken sålunda avvisade enreservation som kommunisternas representant i utskottet avgivittill förmån för motionsyrkandet. I sitt betänkande 1972:54 behandlade näringsutskottetStatsföretag årsredovisning för . Utskottet anmälde att utskottetvid sin granskning främst ägnat uppmärksamhet åt verksamhetens inriktning ochmål. De iakttagelser och överväganden som gjorts vid granskningen gav enligtutskottets mening inte anledning till något särskilt uttalande från utskottetssida. Genom institutet koncernbidrag,varom stadgas i 43 § 3 mom. kommunalskattelagen, möjliggörs resultatutjämningmellan olika enheter inom en koncern. Om svenskt aktiebolag eller ekonomiskförening såsom moderföretag äger mer än nio tiondelar av aktierna i ett ellerflera dotterbolag, betraktas pä vissa villkor koncernbidrag som lämnas frånmoderbolag till dotterbolag eller vice versa eller mellan olika dotterbolagsåsom avdragsgill omkostnad hos givaren och skattepliktig intäkt hosmottagaren. Bland villkoren märks främst att företagens huvudsakliga verksamhetskall avse jordbruksfastighet, annan fastighet eller rörelse (dock ejlivförsäkringsrörelse), att koncernbidrag skall redovisas öppet i såvälgivarens som mottagarens självdeklaration samt att moderföretaget inte får varaskattskyldigt för utdelning från dotterbolag. Om koncernbidrag föranleder attinkomst i icke oväsentlig män redovisas inom annan 1 * 1973. 1 7 saml. kommun än där den skulle ha redovisats ifall bidrag intehade lämnats, skall enligt 57 § 3 mom. kommunalskattelagen utfallet i skäligmän korrigeras såvitt gäller den kommunala beskattningen. Av förvaltningsberättelser för åren 1970och 1971 framgår i vilken utsträckning koncernbidragsinstitutet harutnyttjats inom . erhöll Statsföretag ca 44,2milj. kronor i koncernbidrag, varav 42,0 milj. kronor från Svenska tobaks ABoch resten frän Svenska reproduktions AB. lämnade Statsföretag 37,7milj. kronor som koncernbidrag, varav 32,9 milj. kronor till AB Statensskogsindustrier och mindre belopp till tre andra bolag. erhölls frånLKAB 100 milj. kronor - varav direkt överfördes 60,0 milj. kronor till () och 25,0 milj. kronor till - och frånSvenska tobaks AB 50,0 mUj. Utöver NJA och SMT var det detta år sexdotterbolag som , mottog bidrag, därav Svenska industrietablerings AB (Svetab)14,8 milj. kronor och de övriga sammanlagt 5,8 milj. kronor. I kommentar till1971 års bokslut uppger Statsföretag att man av hänsyn till bl. a. fleraskattetyngda Norrlandskommuner beslutat avstå från avdragsrätten vid denkommunala taxeringen samt att Statsföretagsgruppens rätt att utnyttjakoncernbidragsinstitutet har prövats av mellankommunala skatterätten. 1 anförs att önskat ta ut större delen avavkastningen på aktierna i som koncernbidrag och meddelas att koncernbidragjämte utdelning exakt motsvarar utdelningen sedan hänsyntagits till skatteeffekterna för . Genom koncernbidragsinstitutetstillämpning inom har, anför motionärerna, statsverket undandragitsstora inkomster i form av minskad bolagsskatt. Motionärema finner det interimligt att systemet med koncernbidrag tillämpas inom den statligaföretagssektorn. Inkomsterna från och Tobaksbolaget är enligt deras meningav så speciell natur att dessa vinstbelopp inte bör ställas till förfogande föratt täcka förluster i andra bolag vilkas verksamhet är främmande för dem.Erforderliga kapitaltillskott till statliga företag anses i stället böra skegenom av beslutade bidrag eller tillskott till aktiekapitalet ellergenom upptagande av lån. Riksdagsbehandling av frågan om koncernbidrag inomStatsföretagsgruppen I propositionen angående bildandetav (prop. 1969:121) förutsattes att öppna koncernbidrag skullekunna lämnas från ett bolag till ett annat inom den statliga koncernen.Statsutskottet hade i sitt av godkända utlåtande 1969:168 inte någotatt erinra häremot men framhöll särskilt intresse av att sådanatransak- tioner som koncernbidrag och internleveranser tydligtredovisades. 1 en motion vid riksdag hemställdes att riksdagenskulle besluta att koncernbidrag icke skulle få överföras från och till och att inkomstbeloppet under rubriken driftbudgeten för /73 skulle räknas upp med 130 milj. kronor.Motionen behandlades av skatteutskottet (SkU 1972:11), som anförde att det inteankom pä detta utskott att bedöma lämpligheten och omfattningen av sådanakoncernbidrag som enligt uppgift skulle komma att lämnas till Statsföretag ABpå grundval av resultaten av dotterbolags verksamhet men att det motbakgrunden av målsättningen för föreföll naturligt att sammaföretagsekonomiska principer borde gälla i detta hänseende för de statligaföretagen som för de privata. Utskottet uttalade att man vid tillkomsten avStatsföretag självfallet beaktat de skattekonsekvenser och det mer ellermindre tillfälliga skattebortfall som följde av vinstöverföringar i form av bl.a. koncernbidrag mellan de statliga bolagen. Dessutom framhöU utskottet att manvid bedömningen av skattebortfallet måste ta hänsyn till att bidragen på grundav de speciella bestämmelserna om beskattningsort i 57 § 3 mom.kommunalskattelagen i allmänhet endast påverkar den statliga inkomstskatten.Utskottet avstyrkte motionen, som avslogs av . Frågan om vidgad representation för vidbolagsstämmor i statliga aktiebolag Motionärerna uttalar att den möjlighet som öppnats för 18representanter för att delta i bolagsstämma i är avstort värde för den medborgerliga insynen i den statliga företagsamheten.Systemet bör enligt motionärernas mening utsträckas i första hand till bolagsom inte tillhör Statsföretag och inte heller är fiskala bolag därriksdagsledamöter deltar i revisionen. Som exempel pä företag som hemställanavser nämns kreditbank, investeringsbank AB, och AB Tipstjänst. Motioner med samma syfte sommotionen 1973:1505 har tidigare väckts vid 1970, 1971 och riksdagar.Bankoutskottet tillstyrkte 1970 (BaU 1970:12) en utredning rörande enutvidgning av systemet med representation för vid de statligaföretagens bolagsstämmor. följde emellertid en socialdemokratiskreservation vari yrkades avslag på motionsyrkandet. Reservanterna hänvisadetill de väsentligt ökade möjligheter till insyn som fått bl. a. genomde reformer som beslutats i samband med inrättandet av och fanndet omotiverat att i förhandenvarande läge aktualisera frågan om ytterligareåtgärder i samma syfte. motsvarande yrkanden av näringsutskottet (NU 1971:46,1972:16), som framhöll att systemet med representation för vidstatliga företags bolagsstämmor just börjat prövas inom Statsföretag och attdess verkningar alltså ännu knappast kunde bedömas. , folkpartietsoch moderata samlingspartiets företrädare i utskottet reserverade sig;ledamöter borde enligt dem få generell rätt att efter anmälan deltagai de statliga företagens bolagsstämmor. följde båda gångernautskottet. Frågan om sammanslagning av AB Vin- & spritcentralenoch Upplysningar om de båda bolagen AB Vin- & spritcentralenframställer och förädlar spritdrycker och viner. På grundval av bestämmelser irusdrycksförsäljningsförordningen (1954:521) har bolaget monopol på import,export och partihandel med rusdrycker. Undantag är bl. a. den partiförsäljningoch export som är tillåten för brännvinstillverkare och dessutom Systembolagetsförsäljning till restauratörer och inköp av starköl från svenska tillverkare.Vidare driver bolaget partihandel med teknisk sprit. Sistnämnda verksamhet skeri konkurrens med andra partihandlare. Bolagets försäljning går till störstadelen till . Exportförsäljningen är obetydlig. omsättningsskatt och mervärdeskatt har vart och ett av åren 1970 och 1971varit 400 milj. kronor. Verksamheten bedrivs vid huvudkontoret i samtfilialer i och på fem andra orter. Antalet anställda är ca 1 000. Enkoncentration av verksamheten till färre anläggningar förbereds. bildades i samband medriksdagsbeslutet om motbokssysternets avskaffande. Bolagets uppgift är att drivadetaljhandel med rusdrycker, dvs. sprit, vin och starköl, samt att idka annan isamband därmed stående rörelse. Enligt avtal med staten innehar bolaget denensamrätt till försäljning över disk av nämnda varor i som föreskrivs irusdrycksförsäljningsförordningen. Bolaget ombesörjer också partiförsäljningtill restauranger. Dessutom säljer bolaget alkoholfria festdrycker. 1 avtaletmed staten föreskrivs att bolaget skall sätta sina priser sä att allmänhetenskyddas för onödig fördyring men bolaget kan täcka sina kostnader ochfä skälig vinst på rörelsen. Bolagets nettovinst skall inlevereras tillstatsverket. Vid utgången av hade bolaget 305 butiker i 195 orter.Antalet anställda är ca 2 000. I motionen anförs att det måsteanses som extravagant från kostnadssynpunkt att fortfarande ha kvaruppdelningen i ett tillverknings- och grossistföretag och ettdetaljhandelsföretag inom det svenska vin- och spritmonopolet. Derationaliseringsvinster som skulle uppkomma genom en sammanslagning av Vin- & spritcentralen ochSystembolaget kunde, säger motionären, förslagsvis användas till att stödjaeljest nedläggningshotade systembutiker. Alkoholpolitiska utredningen (Fi1966:33; ordförande: förutvarande statsrådet ), som verkställeren översyn av alkohol- och nykterhetspolitiken, har låtit en tillkallad expertutarbeta en rapport ,vilken överlämnats till verkställande direktörerna för Vin- &spritcentralen och Systembolaget. Rapporten kommer att ligga till grund förutredningens ställningstagande i den angivna frågan. I rapporten beskrivsnuvarande tillstånd, varefter analyser av alternativa organisationsstrukturergörs. Härvid behandlas bl. a. de konsekvenser för skilda delar av verksamhetensom olika organisationsutvecklingsalternativ skulle medföra. Krav-, system-och verksamhetsanalyser pekar enligt expertens mening sammanfattningsvis motatt ett bolag är fördelaktigare än två för rusdryckshanteringen i . Det i motionen 1973:1470 framfördakravet pä en utredning av d e n statliga företagsamhetens mål, omfattning ochinriktning är det mest generellt syftande av de fyra motionsyrkanden sombehandlas i detta betänkande. Med utgångspunkt i en kritik av konkreta inslagi den statliga företagssektorns utveckling berörs där olika slags motiv förstatlig verksamhet i företagsform. Den målformulering som statsmaktema angivitför "att under krav på lönsamhet uppnå största möjligaexpansion" - finner motionärerna otillfredsställande. De förordar enåterkommande prövning av riktlinjerna för de statliga företagen och därvidockså av frågan om vissa företags fortbestånd. De nu gällande riktlinjerna för de statliga företagensverksamhet och utveckling har, som utskottet framhöll i ett likartatsammanhang, fastställts av statsmaktema och under skildaomständigheter, främst i samband med beslut om inrättande eller omorganisationav företag och om särskilda investeringar. Riktlinjerna är, som utskottet ocksåbetonade, inte givna en gång för alla. I fråga om målen för Statsföretag AB:sverksamhet bör påpekas att dessa är föremål för överväganden inomindustridepartementet och att har tillfälle att uttala sig omdem i samband med sin behandling av Statsföretags årsredovisning. I decemberförra året meddelade utskottet resultatet av sin granskning av den senasteårsredovisningen. Därvid hade främst verksamhetens inriktning och måluppmärksammats. Utskottet var enigt om att de iakttagelser och överväganden somdå gjorts inte gav anledning till något särskilt uttalande från dess sida. Detförtjänar framhållas att den citerade målformuleringen för Statsföretaggivetvis inte utesluter att företag inom koncernen begränsar sinverksamhet eller helt avvecklas. centrala restaurang AB, sommotionärerna särskilt nämner, är ett av de dotterbolag till somjust undergår en strukturförändring. Utanför Statsföretagsgruppen finnsåtskilliga statliga företag med speciella syften, t. ex. av social natur. Dessaföretags verksamhet prövas inte sällan i olika sammanhang. Den översyn somnyhgen redovisats i betänkandet (Ds I 1972:7) Specialdestinerat kreditstöd ochdet utredningsarbete som pågår rörande förenade fabriksverken - genom 1972 årsFFV-utredning (I 1972:02) - och rörande bolagen för partihandel respektivedetaljhandel med rusdrycker - genom alkoholpolitiska utredningen (Fi 1966:33) -är aktuella exempel på detta. Sammanfattningsvis finner utskottet inte skäl förnågot initiativ frän sida med anledning av det här berörda yrkandeti motionen 1973:1470. Mot utnyttjande avkoncernbidragsinstitutet inom riktas invändningar imotionen 1973:1 5 13. Motionärerna menar att de medel från och Tobaksbolagetsom använts till koncernbidrag är av alltför speciell natur för att fådisponeras på detta sätt. Kapitaltillskott till statliga företag bör, anser de,baseras på särskilda riksdagsbeslut. Utskottet vill erinra om att i förutsättningarna förbildandet av ingick att koncembidragsinstitutet skulle kunnautnyttjas inom den nyorganiserade företagsgruppen. Något skäl för attundantaga Statsföretag från de möjligheter till resultatutjämning mellan bolaginom en koncern som skattelagstiftningen medger föreligger enligt utskottetsmening inte. krav pä insyn i koncernbidragens konsekvenser fränskattesynpunkt och eljest tillgodoses genom att Statsföretag i enlighet medvad som uttalades i samband med förvaltningsbolagets inrättande klartredovisar transaktioner av detta slag. Motionen 1973 :15 1 3 avstyrksföljaktligen av utskottet. En vidgad representation förriksdagen vid bolagsstämmor i statliga aktiebolag påyrkas - liksom vid fleratidigare tillfällen - i motionen 1973:1505. Enligt motionärernas mening bör denför gällande ordningen med särskilt utsedda företrädare förriksdagen som har rätt att närvara och ställa frågor vid bolagsstämmor införasockså vid vissa statliga bolag som inte tillhör Statsföretagskoncernen. Det åberopade systemet med riksdagsrepresentation inomStatsföretag har tillämpats , och någon utvärdering av det harinte verkställts. Utskottet finner det i detta läge inte lämpligt attaktualisera frågan om motsvarande representation inom andra statliga företagutan avstyrker motionen 1973:1505. Frågan om en sammanslagning av ABVin- & spritcentralen och har, som framgår av denredogörelse som lämnats ovan, tagits upp av alkoholpolitiska utredningen med resultat att en rapport i ämnet föreligger förbedömning inom de båda bolagen och inom utredningen. Med åberopande häravavstyrker utskottet motionen 1973:349. 1. att riksdagenavslår motionen 1973:1470 såvitt den avser utredning av den statligaföretagsamhetens mål, omfattning och inriktning (punkten 7), 2. att riksdagenavslår motionen 1973:1513 angående koncernbidrag inom , m. m., 3. att riksdagenavslår motionen 1973:1505 om vidgad representation för vidbolagsstämmor i statliga aktiebolag, 4. att riksdagenavslår motionen 1973:349 om sammanslagning av AB Vin- & spritcentralen ochSystembolaget . Närvarande: herrar (), Regnéll (m), iGlömminge (c), i (s), i (fp), iStorfors (s), i (c), (), (). (),(), Wååg (s), i (vpk) och i (s). 1. vid utskottets hemställan under1 {den statliga företagsamhetens mål, omfattning och inriktning) av herrarRegnéll (m), i Glömminge (c), i (fp), ()och (), som anser dels att det stycke i utskottetsyttrande som börjar på s. 7 med "De nu gällande" och slutar pä s. 8med "motionen 1973:1470" bort utbytas mot ett stycke av följandelydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att enåterkommande prövning av den statliga företagsamhetens mål, omfattning ochinriktning är angelägen. Till följd av ett alltför statiskt betraktelsesätttenderar en gäng etablerade statliga företag att undslippa den kritiskagranskning av grundvalarna för verksamheten som ofta är en realitet för privataföretag. Behovet av en mera precis målangivelse gör sig särskilt påmint förStatsföretag del. Det oklara uttalande om största möjliga expansion underkrav på lönsamhet som gäller kan enligt utskottets mening inte geerforderlig vägledning i fråga om konkreta åtgärder. Motsvarande övervägandenom målen erfordras också beträffande åtskilliga av företagen utanförStatsföretagsgruppen. Utskottet tillstyrker sålunda det här berörda yrkandet imotionen 1973:1470. dels att utskottet under 1 bort hemställa 1. att med bifall tillmotionen 1973:1470 punkten 7 hos Kungl. Maj:t hemställer om utredning av denstatliga företagsamhetens mål, omfattning och inriktning, 2. vid utskottets hemställan under3 {vidgad representation för vid bolagsstämmor i statliga aktiebolag)av herrar Regnéll (m), i Glömminge (c), i (fp),i (c), () och (), som anser dels att det stycke på s. 8 iutskottets yttrande som börjar med "Det åberopade systemet" ochslutar med "motionen 1973:1505" bort utbytas mot ett stycke avföljande lydelse: Starka skäl talar enligt utskottets mening för attmotionärernas önskemål tillgodoses. Det är angeläget att på angivetsätt får kontakt också med de betydelsefulla enheter inom den statliga företagssektornsom inte tillhör . och därmed allmänhetens insyn i destatliga företagen skulle på så sätt öka väsentligt. Några nackdelar till följdav förslagets genomförande är inte att befara. dels att utskottet under 3 bort hemställa 3. att med bifall tillmotionen 1973:1505 hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning och förslag syftandetill en utvidgning av systemet med representation för vid bolagsstämmori statliga aktiebolag. 1. av i (vpk) beträffande denstatliga företagsamhetens mål, omfattning och inriktning; kommunisterna har iskilda sammanhang, bl. a. i motionen 1972:579, utvecklat sin principiella synpä statsföretagsamheten. Partiet har en starkt kritisk syn på sättet att f. n.bedriva denna. Kritiken gäller såväl målsättningarna i stort somorganisationen, politiken mot de anställda och samarbetet med det privatastorkapitalet. Partiet anser att statsföretagsamheten icke bör planeras medutgångspunkt i de ensidiga, kortsiktiga och illa sammanhållna synpunkter som nugäller. Vi anser att statsföretagsamheten ekonomiskt såväl som politiskt börutnyttjas för att stärka progressiva tendenser i samhället: ekonomiskexpansion, allas rätt till arbete, framtidsteknologi, konsumentinflytande ocharbetsplatsdemokrati.