bet · FW01JoU4 · 1973-12-31 00:00:00 — Jordbruksutskottetsbetänkande nr 1973 JoU 1973:4 betänkande i anledning av motioner angående skogsbrukspolitiken. 1 motionen 1973:49 av () hemställs attriksdagen 1. beslutar om stöd till skogsbilvägar som upplåts för allmän trafikenligt med vad i motionen anförts, 2. till Underhållsbidrag till skogsbilvägaranvisar ett förslagsanslag av . för /74. I motionen 1973:52 av herrar () och i (s) hemställs att hos Kungl. Maj:t begär ensådan översyn av skogsvårdslagen som syftar tUl att skydda viltbiotoperna vidskogsvård och skogsavverkning. I motionen 1973:202 av . (s) föreslås att hos Kungl. Maj:t hemställer om förslagsyftande till att det statliga stödet till s. k. områdesplaner inomskogsdriften utvidgas till att gälla hela landet samt att en obligatoriskskyldighet i vissa fall bör åvila markägare att ingå i gemensamhetsskog. I motionen 1973:795 av herrStrömberg m. fl. (fp) hemställs att hos Kungl. Maj:t begär attskogsvårdslagen ses över och moderniseras under beaktande av ekologiska kravoch naturvårdens och friluftslivets intressen. I motionen 1973:807 av . (fp, c, m) hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att förslagskyndsamt framläggs om försöksverksamhet med intensifierad skogsvård iNorrbottens län. I motionen 1973:1418 av herrNilsson i m. fl. (c) föreslås att hos regeringen anhållerom skyndsam utredning av frågan om hur spillvirke och sämre gallringsvirkeskall tillvaratas så att det skogshygieniska tillståndet förbättras. 1 förevarande betänkande sammanförutskottet sina synpunkter på ett antal motioner rörande skogsbruket ochskogsbrukspolitiken. I motionen 1973:49 hemställs attriksdagen beslutaratt stöd skall utgå till underhåll av skogsbilvägar somupplåts för allmän trafik och att för ändamålet anvisas ett förslagsanslag av . för nästa budgetår. Motionären anför att de möjligheter som nufinns att med förhöjt bidrag 16 saml Nr 4 till byggnadskostnaderna öppna fler vägar förfritidstrafik har givit små resultat. Utskottet viU erinra om att möjligheterna att i ökadutsträckning göra skogsvägar tillgängliga för allmänheten för trafik medmotorfordon behandlades av riksdag i samband med prövningen av förslagi statsverkspropositionen (prop. 1965:1, bil. 11, p. H 6) om förhöjt bidragtill byggnadskostnaderna i fråga om skogshuvudväg av särskild betydelse frånfritidssynpunkt. Det högre bidraget motiverades av angelägenheten attskogsvägar i större utsträckning än som då var fallet blev tillgängliga förtrafik av allmänheten med motorfordon. Frågan om bidrag till underhåll avberörda vägar ansågs emellertid böra prövas i gängse ordning enligtbestämmelserna angående statsbidrag till enskild väghållning. beslöti enlighet härmed. Utskottet vill ånyo understryka angelägenheten av attskogsbilvägar i största möjliga omfattning kan trafikeras av allmänheten. Iöverensstämmelse härmed tillstyrker utskottet i annat sammanhang Kungl. Maj:tsförslag om att förhöjt statsbidrag beviljas även för nästa budgetår tillbyggande av skogshuvudvägar av särskild betydelse från fritidssynpunkt.Däremot anser sig utskottet i avvaktan på prövningen av skogspolitiskautredningens kommande betänkande inte böra föreslå någon särskild riksdagensåtgärd i anledning av det i motionen 1973:49 framförda förslaget att utöka densärskilda statsbidragsgivningen till skogsbilvägar till att avse ävenunderhållskostnaderna. Utskottet vill i sammanhanget fästa uppmärksamheten påatt i årets statsverksproposition under sjätte huvudtiteln framlagts förslagom ökning av anslaget till bidrag till drift av enskUda vägar, m. m. från f. n.60 milj. kr. till 75 milj. kr. för nästa budgetår. Vidare kan nämnas att Kungl.Maj:t gett statens vägverk i uppdrag att företa en översynav statsbidragssystemet för enskilda vägar. Vid översynen kommer att övervägasbl. a. den anpassning av bidragsbestämmelserna som kan behövas för att bidrageni rimlig utsträckning skall tillgodose de ändamål av allmänt intresse som ärknutna tUl det enskilda vägnätet. Enligt särskilda bestämmelser kanenskilda markägare i de fyra nordligaste länen få statligtstöd för bildande av s. k. samverkansomräden i syfte att förbättrarationaliserings- och arronderingsförhållandena inom skogsdriften. Stödet utgåri form av bidrag till områdespianer som underlag till samverkan.Bidragsgivningen finansieras med medel från anslaget till åtgärder för ökadskogsproduktion i m. m. I motionen 1973:202 föreslås att det statliga stödet i nuförevarande avseende byggs ut till att omfatta hela landet. Motionärerna anserdet dessutom nödvändigt att överväga en obligatorisk skyldighet för markägareatt ingå i gemensamhetsskog, speciellt inom sådana områden där ägosplittringenutgör ett hinder för normal skogsskötsel såväl ur teknisk som biologisksynpunkt. Enligt motionen bör hos Kungl. Maj:t hemställa om förslag iämnet. Ianledning av förevarande motionsyrkande vill utskottet erinra om att skogsbrukets planläggningsfrågor har behandlats avskogsbruksutredningen som i ett särskilt delbetänkande bl. a. framlagt förslagtill kungörelse angående medel till områdesvis skogsproduktionsplanläggning(SOU 1968:8). Detta betänkande har efter remissbehandling överlämnats tillskogspoUtiska utredningen, som väntas avlämna sitt betänkande . Motbakgrund av vad nu anförts synes i motionen väckta spörsmål kunna förväntas bliföremål för prövning utan någon särskild framställning från sida. I ett par motioner behandlasproblem som sammanhänger med det moderna skogsbrukets inverkan på miljön iolika hänseenden. I motionen 1973:52 erinras om att rationaliseringen inomskogsbruket utvecklats kraftigt och medfört nyabrukningsmetoder med bl. a. allt starkare gallringsuttag och storakalavverkningar. Dessa nya metoder innebär stora förändringar även för vilt avolika slag. Enligt motionärerna är det nödvändigt att vidta åtgärder för attförhindra att viltbiotoper spolieras för åtskilliga generationer framöver.Riksdagen bör därför hos Kungl. Maj:t begära en sådan översyn avskogsvårdslagen som syftar till att skydda viltbiotoperna vid skogsvård ochskogsavverkning. Även i motionen 1973:795 framförs förslag om översyn avskogsvårdslagen. Motionärerna påpekar att nuvarande lag har en klartdominerande ekonomisk inriktning, medan miljöproblematiken behandlas mycketsnävt. Enligt motionärernas uppfattning måste skogsvårdslagen moderniserasunder beaktande av ekologiska krav och naturvårdens och friluftslivetsintressen. Motioner behandlande det moderna skogsbrukets inverkan påmiljön har varit föremål för riksdagensprövning, senast vid riksdags höstsession (JoU 1972:46). 1 dessasammanhang har understrukits betydelsen för den svenska ekonomin av att vi inomlandet har ett högrationellt och effektivt skogsbruk. har vidriksdagsbehandlingen av hithörande frågor givits uttryck för uppfattningen attde mUjömässiga olägenheterna av det moderna skogsbruket givetvis bör i möjligmån begränsas. 1 sitt av biträdda betänkande JoU 1972:46 framhölljordbruksutskottet att utskottet i och för sig hyste förståelse för att en ökadmekanisering av skogsbruket kunde befinnas nödvändig och att exempelvistrakthygges-bruk tillämpas i viss omfattning. Det var emellertid därvid enligtutskottets mening synnerligen angeläget att se till att de rent tekniska ochföretagsekonomiska synpunkterna på skogsbrukets bedrivande ej gavs enomotiverad tyngd i förhållande till samhälleliga aspekter, exempelvismiljövårdsintresset och intresset att främja friluftslivet. Utskottet finneranledning att ånyo understryka vad sålunda anförts. Som redovisades i utskottets betänkande JoU 1972:46 är detmoderna skogsbruket och dess inverkan på miljön föremål för uppmärksamhet iolika sammanhang. skall sålunda beakta den förändring somsker av landskapet genom bl. a. skogsbrukets rationalisering. En av statensnaturvårdsverk tillsatt arbetsgrupp med representanter även för domänverket,, skogshögskolan och skogsägareföreningars riksförbund har framlagt enrapport rörande de speciella naturvärdsfrägor som är förknippade med detmoderna skogsbruket. Rapporten, som även berör skogsbrukets inverkan på viltet,bearbetas f. n. inom . Verket avser att inom den närmaste tidenoffentliggöra faktamaterial som ger underlag för en bedömning av följderna frånnaturvårdssynpunkt av den förväntade utvecklingen inom skogsbruket. Ett avsyftena med arbetet är enligt att belysa det behov avytterligare utredningar i ämnet som kan vara erforderliga. En särskild rapportkan vidare snart väntas föreligga från den särskilda arbetsgrupp som föregåendeår tillsattes av jordbruksministern för studium av kalhyggenas omfattning ochverkningar. Slutligen kommer skogspolitiska utredningen, som nämnts i detföregående, att framlägga sitt betänkande. De föreliggande motionerna berör viktiga frågor för vårtskogsbruk och vår mUjö. Med hänsyn till vad i det föregående redovisats finnerutskottet emellertid anledning anta att syftet med nu berörda motioner kommeratt tillgodoses utan någon särskild åtgärd från sida. I motionen 1973:1418 anförs attmånga faktorer medverkat till att alltmera spillvirke blir kvar iskogsmarkerna. Motionärerna nämner särskilt snöbrutna och stormfällda träd,svampangripna träd och avfallsvirke från avverkningar och framhåller attforskningen påvisat hur detta virke blir yngelplatser för insekter som vidmassförökning kan göra stor skada på växande skog, med nedsatt tillväxt somföljd. Enligt motionärerna bör anhålla om skyndsam utredning avfrågan om hur spillvirke och sämre gallringsvirke skall tillvaratas så att detskogshygieniska tillståndet förbättras. Utskottet vill i anledning härav hänvisa till deutredningar som tidigare verkställts i anledning av väckta motioner i ämnet(JoU 1971:54 och JoU 1972:46). Enligt vad därvid redovisats anordnadeskogsstyrelsen, i syfte att finna en början till en bredare lösning av nuifrågavarande problem, i samarbete med skogshögskolan och StiftelsenSkogsarbeten en större skogsskyddskonferens för representanterför skogsbruk, skogsindustri och forskning. Mötet resulterade i ett antalrekommendationer som bl. a. gick ut på att skogsbruket och skogsindustrinskulle försöka åstadkomma en bättre samordning mellan avverkning, transport ochindustri för att i görligaste mån undvika alltför stor lagring av obarkatvirkessortiment i skogen under vissa kritiska perioder. Den centralakonferensen har sedan följts upp av ett antal regionala överläggningar, och pånågra håll har länsvisa skogsskyddskommittéer bildats. Det förutsattes vidförenämnda skogsskyddskonferens att en ny sådan skulle anordnas förgenomgång av hur skyddet mot insekterna utvecklats och för överiäggning om devidare åtgärder som kunde komma att erfordras. har vidare encentral skogsskyddskommitté bildats med representanter för ,skogshögskolan och skogsnäringen. Motbakgrunden av de initiativ som tagits på skogsskyddets område finner utskottet sig även i detta fall kunna förutsättaatt åtgärder i motionens syfte kommer att vidtagas utan något särskilt riksdagensuttalande. Vad slutligen gäller yrkandet imotionen 1973:807 att hos Kungl. Maj:t begär att förslag skyndsamtframläggs om försöksverksamhet med intensifierad skogsvård i länvill utskottet hänvisa till att vid behandlingen avpropositionen 1972:111 angående regional utveckling och hushållning med markoch vatten på förslag av inrikesutskottet (InU 1972:28) biföll ett motionsyrkandeav motsvarande innebörd så till vida, att som sin mening gav Kungl.Maj:t till känna att förslag till ett norrländskt skogsvårdsprogram bordeläggas fram redan till innevarande års riksdag och att i detta program särskiltborde beaktas skogsvårdsproblemen i . Enligt vad utskottet underhand inhämtat bereds ärendet f. n. inom . Motionen1972:807 påkallar därför ingen särskild åtgärd av . Under hänvisning till det anfördahemställer utskottet att 1. lämnarmotionerna 1973:49 och 1973:807 utan åtgärd, 2. ansermotionerna 1973:52, 1973:202, 1973:795 och 1973: 1418 besvarade med vadutskottet anfört. Närvarande: herrar Mossberger (s), i (s), Antby (fp)*, (). (), (), i (s),(), herrar (), (vpk), i Holmgården (c),i (c), ()*, () och herrLeuchovius (m) dock att vid behandlingen av motionerna 1973:202, 1973:795,1973:807 och 1973:1418 () deltagit i stället för (). * Ej närvarande vid betänkandets justering.