bet · FW01FöU26 · 1973-12-31 00:00:00 — Fömtsättningarna föratt förlägga en mUitär utbildningskontingent tUl någon av internatskolorna iArvidsjaur bedömer utredningen som goda. Utredningen anser det viktigt att kostnaderna för resortill och frän orten kan minskas väsentligt. För att stimulera rekryteringen ochunderlätta omplacering av anställda tUl bedömer utredningen att detockså är nödvändigt med en omfattande information om arbets-och boendemiljön iArvidsjaur. I enlighet med direktiven har utredningen undersöktförutsättningarna att till förbandet i tillfälligt förläggavinterutbildning av skolor och kurser. Utredningen finner det lämpligt attgenomföra sådan utbildning men anser att frågan bör utredas närmare sedanbeslut har fattats om förbandstyp m. m. Det nyaförbandet behöver enligt utredningen tUlföras viss utbild- Detaljerade undersökningar bör genomförasför att undersöka möjUgheterna att låna sådan materiel från mobiUseringsförrådeller förråd av ersättningsmateriel. Utredningen hävdar att det nya förbandets kasernområde börligga sydväst om samhälle och i omedelbar anslutning tiU kasernområdetett övnings- och skjutfält. KasernetabUssementet måste enligt utredningen kunnabjuda de anstäUda en arbetsmiljö som är väl anpassad efter de särskildaNorrlandsförhåUandena. Det bör ge en god utbildnings- ochfritidsmiljö för de värnpliktiga. Övnings- och skjutfältet bör med hänsyn tillbehovet av att kunna bedriva samövningar med andra förband vara större änenligt gällande normer. Omkring 4 900 ha mark bör förvärvas för ändamålet. Utbildningsanordningarna utomhus bör enligt utredningenutformas så att UtbUdningen ger god effekt även.under svåraväderleksförhållanden. 1 anslutning tUl gymnastikhallen bör inrättas en simhalloch en bastu. Fritidslokalerna bör, understryker utredningen vidare, ges entilltalande inredning och utformas så att de kan utnyttjas även av ortensungdom, kommunen och olika institutioner. Om ett nytt fredsförband förläggs till anserutredningen att en flygplats måste anläggas i närheten av orten. Frågan omflygplatsens läge liksom vissa flygoperativa och andra därmed sammanhängandefrågor måste emeUertid utredas ytterligare. Utredningen räknar med att 300värnpUktiga jämte visst befäl kommer att utnyttja flygplatsen förresor tiU och från i chartrade jetplan av typ DC 9 eUermotsvarande. Utredningen pekar på betydelsen av att mUitära och civilaintressen av olika slag samordnas på lokaliseringsorten. En sådan samordningbedömer utredningen i viss utsträckning vara möjUg i fråga omutbildningslokaler, hälso- och sjukvård samt vissa fritidsaktiviteter. Genomdetta räknar utredningen med att vissa besparingar kan göras. Den nödvändigasamordningen av förbandsetableringen och utbyggnaden av tätorten iövrigt bör enligt utredningen säkerställas genom att ett särskilt organ, t. ex.en samarbetsdelegation, inrättas. En stor del av remissinstanserna biträder eller lämnar utredningensförslag utan erinran. och kommun understryker särskUt denya arbetstillfällen som skapas i genom förbandets lokalisering dit. Huvuddelen av de militära myndigheterna är starkt kritiskamot förslaget. Det finns enligt deras mening inga militära skäl att sätta uppett nytt förband i . Militärbefälhavaren for Övre militärområdeanser dock att det nya förbandets lokaUsering till har bådestrategisk och beredskapsmässig betydelse. Flera remissinstanser berör valet av förbandstyp. Om ettförband skall etableras i bör detta enligt överbefälhavaren skegenom att K 4 i flyttas dit. Även försvarets rationaliseringsinstitutförordar en sådan lösning. Arméchefen anser att en flyttning av T 3 tillArvidsjaur är att föredra. MUitärbefälhavaren för Övre militärområdeföre- slår ett kombinerat K 4/trängförband i . Remissinstanserna har inga erinringar mot den föreslagnastorleken av förbandet eller finner den i stort acceptabel. Chefen för armén och försvarets rationaliseringsinstitutframhåller att följdverkningama för fredsorganisationen av det nya förbandetkan bedömas först sedan en långsiktig planering för fredsorganisationenföreligger. De av utredningen föreslagna åtgärderna för rekrytering avpersonal biträds av flertalet remissinstanser. I detta sammanhang framhållsfrån flera håll att det behövs särskilda åtgärder för att kunna bereda kvinnoranställning på den nya förbandsorten. Förslaget att på försök förlägga viss del av utbildnmgenav fast anstäUt plutonsbefäl till redan innan förbandet sätts upptillstyrks av flera instanser. Enligt chefen för armén måste emellertid fråganutredas närmare. Den praktiska utbildningen bör på grund av att övningstruppsaknas enligt hans mening inte förläggas till . Flera remissinstanser tar upp de värnpUktssocialaföljderna av förslaget tUl behandUng. a. framhåUer mUitärpsykologiskainstitutet att kraven på den yttre fritidsmiljön knappast kan tUlgodoses i enort av storlek. Utredningens förslag att en viss del av arménsvinterutbUdning flyttas tUl finner i länlämpligt. Arméchefen och har däremot vissainvändningar mot detta. Samtiiga mUitära remissinstanser anser att utredningensförslag om att utreda möjligheterna att låna viss utbildningsmateriel frånmobiliserings-förråd kan leda till att beredskapen sänks på ett inteacceptabelt sätt. Utredningens uppfattning att kasernetablissement samtövnings- och skjutfält bör anpassas till de förhållanden som råder i Norrlanddelas av de remissinstanser som har yttrat sig i frågan. I sammanhanget påpekarSvenska samernas riksförbund att det aktuella övningsområdet är renbetesområdeför en sameby och flyttområde för flera andra byar. Enligt förbundet bör statenutreda de olägenheter som uppkommer genom den föreslagna lokaliseringen ochlämna förslag till kompensation och ersättning. Remissinstanserna har inte något att erinra motutredningens förslag om att anlägga ett flygfält i anslutning till Arvidsjauroch dess synpunkter på vägkommunikationerna. Flertalet av remissinstanserna har också helt eller delvisbiträtt utredningens synpunkter på att samordna mUitära och civila anordningar.Med hänsyn tUl väntade svårigheter att rekrytera medicinalpersonal framhåUerförsvarets sjukvårdsstyrelse att vissa fördelar kan vinnas genom ett samgåendemed . Flera remissinstanser har lämnat synpunkter påutredningens kostnadsberäkningar. anser liksom 1968 årslokaliseringsutredning och LO att en ekonomisk analys av hela projektet ärnödvändig. efterlyser vidare en uppskattning av den totala effektsom förslagets genomförande kommer att få försysselsättningen. Utredningens förslag om en samarbetsdelegation förförbandets etablering är enligt flertalet av remissinstanserna lämpligt. Departementschefen uttalar attetablerandet av ett fredsförband i främst skall ses som ett led isysselsättnings- och regionalpoUtiken. Han erinrar om att hösten 1972antog ett regionalpoUtiskt handlingsprogram för landet i dess helhet (prop.1972:111, InU 1972:28, rskr 1972:347). Sedermera har tagit ställningtUl regeringens förslag angående medlen i den fortsatta regionalpolitiskastödverksamheten (prop. 1973:50, InU 1973:7, rskr 1973.248). Inom försvarsdepartementet har en samhällsekonomisk analysav projektet genomförts. Den har syftat till att kartlägga den totalasamhälleliga resursuppoffringen av att fredsförbandet sätts upp. En direktjämförelse med andra tänkbara konkreta lokaliseringsobjekt har legat utanförramen för studien. Däremot har antaganden gjorts om konsekvenserna avsysselsättningspolitiska åtgärder som har bedömts bli nödvändiga omförbandsetableringen inte blir av. Enligt den samhällsekonomiska kalkylen beräknas attfredsförbandet inkl. kommunala följdinvesteringar direkt och indirekt underinvesteringsfasen skapar sysselsättning i åt ca 250personer . Häri ingår den direkta sysselsättningen vid byggnads- ochanläggningsarbete, iordningställande av markområde, vägbyggnationer etc. ochden indirekta sysselsättningen genom att materiel och tjänster tUlverkas ochlevereras lokalt eller regionalt. beräknas vidareförbandsetableringen direkt och indirekt ge upphov till totalt mellan 450 och500 arbetstillfällen, varav mellan 350 och 400 med regionalt rekryteradarbetskraft. I denna beräkning ingår direkt sysselsatta vid förbandet,indirekt sysselsatta genom förbandets köp av varor och tjänster samt effektenpä sysselsättningen inom bl. a. servicesektorn genom olika spridningseffekter. Enligt kalkylen skulle förbandets uppsättning och driftinnebära en sammanvägd statsfinansiell merkostnad över hela livslängden(nuvärde) på ca 150 mUj. eUer uttryckt som annuitet över en 40-åriglivslängd ca 13 mUj. TUl detta beräknas komma en kommunfinansiellmerkostnad för följdinvesteringar på ca 30 mUj. eUer uttryckt som annuitetca 2 milj. kr. I kalkylen ingår inte kostnader för flygfält. Den totala samhällsekonomiska resursuppoffringen inkl.kommunala följdinvesteringar för att sätta upp och driva förbandet beräknasenligt kalkylen tUl mellan 40 och 75 milj. kr. eller uttryckt som annuitet ca36 mUj. Studien tyder således på att den samhällsekonomiskaresursuppoffringen av att förlägga ett fredsförband till torde liggalägre än den stats- och kommunfinansiella belastningen av projektet. De bedömda sysselsättningseffekterna av att sätta uppfredsförbandet utgör ett väsentligt bidrag när det gäller att uppfyllastatsmakternas regionalpolitiska målsättning för inland och är ettviktigt led i insatsen för Vindelälvsomrädet som helhet. Genom dearbetstillfällen som kommer att erbjudas i samband med uppbyggnaden avetablisse-mentet i kan behovet av andra arbetsmarknadspoUtiskainsatser i regionen i form av beredskapsarbeten beräknas bli i motsvarande månmindre. Mot denna bakgrund förordar departementschefen att ett fredsförbandupprättas i . Förbandet bör bära K4:s namn. Det bör dimensioneras förgrundutbUdning av ca 650 värnpliktiga. Inriktningen av UtbUdningen vid det nyaförbandet är han inte beredd att nu ta stäUning till. Denna fråga måste närmareutredas. Upprättandet av det nya förbandet och nedläggningen av P 1 innebär attytterligare ca 650 värnpliktiga kommer att grundutbildas i övre . Hurdessa bör fördelas på olika förband behöver ytterligare övervägas. Antaletvärnpliktiga som utbildas i nuvarande gariUsonsorter i skall dock ihuvudsak förbU oförändrat. Departementschefen erinrar om att ca 1 500värnpliktiga som är krigsplacerade vid förband med krigsuppgifter i övreNorrland f. n. utbildas i . Departementschefen anser, liksom utredningen, att ensamarbetsdelegation bör inrättas. De förordade organisationsändringarna bör framhåller departementschefen - genomföras i nära samråd med den berördapersonalens organisationer på såväl lokal som central nivå. Olika åtgärder börvidtas för att underlätta omplaceringen av denna personal och för att erbjudaövertalig personal annan anställning. Vidare måste frågan om särskUda åtgärderför värnpliktiga som fullgör sin tjänstgöring långt från hemorten ägnas storuppmärksamhet. Departementschefen är inte beredd att nu ta ställning tillfrågan om ett flygfält i . Vid anskaffningen av mark för övningsfältet i Arvidsjaurkommer vissa synpunkter som har framförts av Svenska samernas riksförbundenligt departementschefen att närmare övervägas. Av investeringskostnaden för att sätta upp det nyaförbandet, som beräknas tUl 150 milj. kr., bör 100 mUj. enligtdepartementschefen anvisas utanför utgiftsramen för det mUitära försvaret.Återstående medelsbehov får finansieras genom medel som kan komma att inflytavid försäljning av S 1 :s och AKS:s mark och byggnader i samt i övrigtav anslagsmedel inom utgiftsramen genom att de investeringar vid I 1 och P 10,som hade varit nödvändiga om P 1 :s värnpliktskontingent skulle ha fördelats pädessa förband, inte behöver genomföras. Vad beträffar de medel som bör anvisas utanförutgiftsramen erinrar departementschefen om att medel försysselsättningsstimulerande åtgärder under elfte huvudtiteln under en följd avår i vissa fall har ställts tUl förfogande för att betala byggnadsarbeten,materiel m. m. för det militära försvaret. För /74 får enligtriksdagens beslut sådana medel disponeras utöver utgiftsramen tUl ett belopp avhögst 20 milj. kr. Enligt departementschefen bör motsvarande ordning tillämpasäven i förevarande fall. De medel som ställs till försvarets förfogande frånelfte huvudtiteln bör således ökas med sammanlagt 100 milj. kr. den tid som byggnationen beräknas pågå iArvidsjaur. Någon höjning av den för /74 bestämda ramen om 20milj. bedömer departementschefen dock inte erforderlig. I propositionen förordade organisationsändringar börenligt departementschefen i sin helhet vara genomförda och detbör ankomma på Kungl. Maj:t att faststäUa tidsplanen härför. Om förutsättningarnaskulle ändras i sådan män att skäl föreligger att skjuta påorganisationsåtgärdemas slutliga genomförande, bör Kungl. Maj :t äga attbesluta härom. I detta sammanhang behandlar utskottet följandemotionsyrkanden. Beträffande lokaliseringspolitiska insatser behandlarutskottet motionen 1973:2074 av m. fl. (m) såvitt avser hemställanatt måtte besluta 1. att avslåKungl. Maj:ts proposition 1973:135, 2. att hos Kungl.Maj:t hemställa om förslag till lokaliseringspolitiska insatser iArvidsjaurområdet enligt de grunder som anges i motionen. Beträffande centraliserad repetitionsutbildning behandlarutskottet dels motionen 1973:2078 av herrar Enskog och Tobé (fp)såvitt avser hemställan att beslutar att till förlägga enanläggning för central repetitionsutbildning dimensionerad för 1 000värnpliktiga, dels motionen 1973:2080 av m.fl. (c) såvittavser hemställan att , med bifaU tUl förslaget om förläggning av ettfredsförband till , beslutar att förbandets uppgifter skall närmareutredas, med beaktande även av det i motionen angivna alternativet med ettrepetitionsutbildningsförband. Beträffande frågan om anläggande av ett flygfält ianslutning till fredsförbandet behandlar utskottet dels motionen 1973:2037 av m. fl. (vpk)såvitt avser förslaget att i anledning av proposition 1973:135 måtteuttala 1. att planeringav ett flygfält i synkroniseras med upprättandet av förbandet, 2. att huvuddelenav kostnaderna härför skall åvila staten, dels motionen 1973:2079 av herrar Stridsman och Johanssoni Holmgården (c) i vilken har hemställts att vid sin behandling avKungl. Maj:ts proposition 1973:135 beslutar att frågan om anläggande av ettflygfält i samband med fredsförbandet i omgående skall bli föremålför utredning. Beträffande konsekvenserna för rennäringen behandlarutskottet dels motionen 1973:2037 av m. fl. (vpk)såvitt avser förslaget att i anledning av proposition 1973:135 mätteuttala att verkningarna av förbandets förläggning till förrenskötseln i samråd med samerna skyndsamt utredes och förslag om ekonomisk kompensation åt samema jämte övriga i sammanhangeterforderUga åtgärder som kan anses påkallade utarbetas, dels motionen 1973:2078 av herrar Enskog och Tobé (fp)såvitt avser hemställan att hos Kungl. Maj:t begär en särskUdutredning med representanter för berörda samebyar för att klarlägga behovet avåtgärder samt ersättningsbelopp till följd av förlust av renbete m. m. ochförslag med anledning härav. Beträffande kostnadsfrågan behandlar utskottet motionen1973:2078 av herrar Enskog och Tobé (fp) såvitt avser hemställan att riksdagenbeslutar att investeringskostnaderna för ett förband i inte skallbelasta den mUitära utgiftsramen. Försvaretsfredsorganisationsutredning fick i uppdrag att utreda förutsättningarnaför att förlägga ett nytt fredsförband tiU ort i övre inland.Utredningen skulle bedrivas i två etapper. I den första etappen skulle detekniskt-ekonomiska förutsättningarna klarläggas och lämpliga platserinventeras. I den andra etappen skulle beräkningarna omsättas på en eller högsttvå alternativa platser. Enligt direktiven för detta uppdrag borde det nyaförbandet inriktas på utbUdning av jagar-, gränsjägar- och fältjägarförbandsamt spaningsförband. Förbandet borde dimensioneras för grundutbUdning enligttre alternativ, nämUgen 500, I 000 eller I 500 värnpliktiga. Alla trealternativen skulle belysas av utredningen. I ett delbetänkande konstaterade utredningenatt undersökningen om ett nytt arméförband i övre inland inte låghelt i Unje med utredningens ursprungUga direktiv . Direktiven omdet nya förbandet har därför betraktats som anvisningar för en helt friståendeutredning, avsedd att utnyttjas som utgångsvärden vid lokaUserings- ocharbetsmarknadspolitiska överväganden i större sammanhang. Detta synsätt harockså varit en utgångspunkt för förslaget i propositionen 1973:135 attförlägga ett fredsförband i . EnUgt departementschefen skall etablerandet av ettfredsförband i främst ses som ett led i sysselsättnings- ochregionalpolitiken. Han erinrar om att antog ett regionalpolitiskthandlingsprogram för landet i dess helhet (prop. 1972:111, InU 1972:28, rskr1972:347). Detta handUngsprogram anger att regionalpolitiken skaU syfta till ensådan geografisk spridning av tiUgängliga resurser att människorna i skUdaregioner kan erbjudas likvärdiga sysselsättningsmöj-Ugheter och likvärdigtillgång till service av social, kommersiell och kulturell karaktär. För attuppnå detta mål skall resurserna i nödvändig utsträckning koncentreras inom deolika regionerna i syfte att skapa differentierade arbetsmarknader ocheftersträvad servicekvaUtet. Departementschefen framhåller att det inte finns någotprincipiellt samband med frågan om P I :s nedläggning och S 1 :s flyttning tillEnköping. Den fredsorganisatoriska förändringen i beting- as av pansartruppernas framtida krigsorganisation, desspåverkan på pansartruppernas fredsorganisation, kraven på rationalitet ifredsorganisationen och av de pä sikt ogynnsamma utbildningsbetingelserna förS 1 i . Det råder, såvitt utskottet kunnatfinna, stor enighet om behovet av lokaliseringspolitiska insatser! Det har däremot inte gått att uppnå enighet om enförbandsetablering i . Förslaget har mött invändningar frän militärthäU. I flera av de motioner som väckts med anledning av propositionenifrågasätts också lämpligheten av att förlägga ett fredsförband tillArvidsjaur. Motionen 1973:2074 efterlyser alternativa förslag. Behovetav åtgärder för att stimulera sysselsättningen i Ärvidsjaurområdet ifrågasättsinte. Stödinsatser måste emellertid - framhåller motionärerna genomförasinom ramen för en samlad plan, där olika alternativ kunnat vägas mot varandra.Endast härigenom skapas förutsättningar för en lösning, som totalt sett gerbästa effekt av de resurser som satsas. Utskottet, som har behandlat en motion om ökadsamordning i samhällsplaneringen (FöU 1973:22), anser för sin del att också detmUitära försvaret bör medverka i de regionalpolitiska satsningarna. Enligt vadutskottet kunnat konstatera är man inom Övre mUitärområde positivtill tanken på ett fredsförband i . Utskottet anser att krigsmakteninte bör undandra sig detta tUlfälle att göra en lokaliseringspolitisk insatsoch avstyrker därför bifaU till motionen 1973:2074 i de delar varom nu ärfråga. Departementschefen föreslår attfredsförbandet i dimensioneras för"gmndutbildning av ca 650värnpliktiga. Det nya förbandet, som föreslås överta benämning från Norrlandsdragoner (K 4) i , beräknas behöva 196 anställda. Härtill kommer behov avcivil personal på deltid för lokalvård samt för marketenteri ochfritidslokaler. Antalet arbetstillfällen för civil personal beräknas tillsammanlagt ca 80. Pä några punkter är departementschefen inte beredd att nuta ställning. Det gäUer inriktningen av den utbildning som skall bedrivas viddet nya förbandet och frågan om att anlägga ett flygfält i . En frågasom också skjuts är konsekvenserna för rennäringen. Fleramotionsyrkanden föreligger emellertid som berör dessa frågor. Motionerna 1973:2074, 1973:2078 och 1973 :2080 tar uppfrågan om verksamhetens inrUctning. Inför de betänkligheter som frän olika hållanförts mot den föreslagna förbandsetableringen för motionärerna fram tankenatt, i stället för ett förband för grundutbildning av värnpliktiga, förlägga ensärskUd utbildningsplats för centraliserad repetitionsutbildning i Arvidsjaur.Ett sådant alternativ har enligt motionärerna fördelar från utbildningssynpunktoch saknar många av de nackdelar som är förenade med ett förband förgrundutbildning. Motionärerna anser det också mer gynnsamt frånsysselsättningssynpunkt. Tanken på en centraliseradrepetitionsutbildning är inte ny. Som framgår av motionerna diskuterades inom1960 års värnpliktsutredning behovet av en särskild utbildningsorganisation förgenomförande av repetitionsutbUdning bl. a. i övre . En sådan utbUdningskulle minska uppgången i utbildningsbelastning vid truppförbanden i sambandmed övergäng till nytt system med intensifierad repetitionsutbildning och höjaeffektiviteten i utbildningen. Som en bieffekt skulle insatsberedskapenstärkas genom att utbildningsomgångar skulle vara inkallade under huvuddelen avåret, bl. a. dä grundutbildningsförbanden inte kunde lösabevaknings- och stridsuppgifter. Det är främst av kostnadsskäl som tanken intehar kunnat realiseras. Utskottet vill först konstatera att alternativet medrepetitionsutbUdning inte har diskuterats, när det gäUerförbandsetableringen i . Härav följer att den samhällsekonomiskautvärdering och de överväganden i övrigt som legat tiU grund för propositioneni denna del inte är giltiga för ett repetitionsutbildningsförband. Att koncentrera viss repetitionsutbildning till Arvidsjaurär i och för sig fullt möjUgt. Utskottet vill dock peka pä att en sådan lösningkan få negativa konsekvenser för repetitionsutbildningen. Samövningar med andraförband och övning i brigadförband försvåras för alla de förband somkontinuerUgt repetitionsutbildas i . Eftersom flertalet av soldaternainte är avsedda för krigsanvändning i denna del av landet, blir de också mindreförtrogna med den terräng som de skall uppträda i under allvarligareförhållanden. Alternativet medför å andra sidan att de värnpUktiga frånMellansverige kommer i kontakt med en terräng där åtskilliga av dem kanske kommeratt sättas in i händelse av krig. För kommunens del kan en etablering av enbartett repetitionsutbildningsförband inte anses ge den stadga och verksamhetenden kontinuitet som kommunen med hänsyn till sina åtaganden har rätt att kräva. Utskottet kan för sin del inte se repetitionsutbildningensom ett alternativ till propositionens förslag om ett grundutbUdningsförband.En utbildning av den typ som redovisas i propositionen bör enUgt utskottetsmening utgöra grunden för förbandets verksamhet. Med denna utgångspunkt harutskottet också övervägt ett mellanalternativ, som innebär att man i Arvidsjauretablerar ett kombinerat grundutbildnings- och repeti-tionsövningsförband. Ett förband med denna inriktning av verksamheten fyllerväl de krav som man kan ställa från regionalpolitisk synpunkt. En kombineradgrund- och repetitionsutbildning bör kunna leda tUl ett bättre utnyttjande avförbandets resurser. Den ger också vissa möjligheter till en avvägning avutbildningsverksamheten som kan utnyttjas för att reglera tiUströmningen avvärnpliktiga. Det bör härigenom vara möjligt att tiU förbandet tillfälligtförlägga vinterutbildning av skolor och kurser. När man mot denna bakgrundfastställer kontingentens storlek samt varifrån den skall rekryteras måsteenligt utskottets mening strävan vara att tillgodose de värnpliktssocialasynpunkterna så mycket som möjligt. Utskottethar vid sina överväganden funnit att mellanalternativet har vissa fördelar och förordar därför att det nya förbandet iArvidsjaur organiseras som ett kombinerat grundutbildnings- ochrepetitionsövnings-förband. Den närmare utformningen av förbandet bör ske medutgångspunkt härifrån. En viktig fråga som bör övervägas ytterligare är värnpUktskontingentensstorlek. Utskottet räknar med att grundutbildningen kan minska till förmån förrepetitionsutbUdningen. Vad utskottet har anfört med anledning av motionerna1973:2078 och 1973:2080 såvitt nu är i fråga bör som sin mening ge Kungl.Maj:t till känna. Departementschefen anmäler i propositionen att han inte ärberedd att ta ställning tiU frågan om ett flygfält i .