bet · FW01JuU17 · 1973-12-31 00:00:00 — Upptages ansökningen, föreläggerätten gäldenären att, såframt han vill helt eller till någon del bestridaansökningen, inom viss av rätten bestämd tid efter det ansökningen jämteräkning, om sådan åberopats, blivit honom delgiven, skriftligen hos rättenanmäla sitt bestridande vid påföljd att utmätning eljest må ske. Vid utsättandeav tiden för anmälan av bestridande har rätten att taga hänsyn till belägenhetenav den ort där gäldenären bor eller handlingarna eljest kunna väntas blivahonom delgivna. Utan synnerliga skäl må tiden icke bestämmas längre än . Har borgenären i ansökningen fordrat ersättning förkostnad å målet, skall rätten i föreläggandet angiva vad i sådant hänseendeskall, om bestridande ej sker, utgå utöver kostnaden för blivande delgivning.Ersättningen utgår enligt bestämmelser som Konungen meddelar. Föreläggandet, som skall tecknas Föreläggandet, som skall tecknas ä enaexemplaret av ansökningen, å ena exemplaret av ansökningen, skalltillika innehålla anmaning till skalltillika innehålla anmaning till gäldenärenatt hos rätten anmäla gäldenären att hos rätten anmäla hemvistoch postadress, såvida till- personnummer, hemvist, postad- föriitliguppgift härom icke före- ress och telefonnummer, såvida tillförlitlig uppgift härom ickeföre ligger. Denna lag träder i kraft den . Senaste lydelse 1971:318. Lag om ändring i utsökningslagen (1877:31 s. 1) Härigenom förordnas, att 204 och 217 §§ utsökningslagen (1877:31 s. 1)skall ha nedan angivna lydelse. 204 § Försittes den i 201, 202eller203 § stadgade tid för klagan, och visas ej laga förfall, varde klagan, såvitt den åsyftar att vinna ändring i utmätningsmannens åtgärd, ej upptagen till prövning. V/iQS förfall, sätte överexekutor ut ny tid för klaganden att målet fullfölja. Försittes den i 201 eller 203 §stadgade tid för klagan, och visas ej laga förfall, vardeklagan, såvitt den åsyftar att vinna ändring i utmätningsmannens åtgärd, ejupptagen till prövning. Har klagoskrift före klagotidens utgång inkommit tillutmätningsmannen, skall klagan ändå upptagas till prövning. Är tiden försuttenoch visas laga förfall, sätte överexekutor ut ny tid för klaganden att måletfullfölja. Vid förrättning, som i nämnda paragrafer omförmäles, meddele utmätningsmannenunderrättelse om vad för ändrings sökande iakttagas bör samt äventyret, om detförsummas. Finnes besvärstalan ej vara fullföljd på föreskrivet sätt eller inom rätt tid, skall den av överexekutor avvisas. Om fullföljd av talan mot beslutet gälle vad i 216 § är föreskrivet. Finnes besvärstalan ej vara fullföljd pä föreskrivet sätteller inom rätt tid, skall den av överexekutor avvisas. Har besvärsinlaga inkommittill hovrätten före besvärstidens utgång, skall den omständigheten att deninkommit till överexekutor först därefter ej föranleda att den avvisas. Omfullföljd av talan mot beslutet om avvisninggäWe vad i 216 § är föreskrivet. Avvisas ej besvärstalan efter vad iförsta stycket sägs, late överexekutor utan dröjsmål till hovrätten insändabesvärsinlagan med därvid fogade handlingar ävensom överexekutors protokoll ochutslag samt, i huvudskrift eller styrkt avskrift såvitt angår den fullföljdafrågan, utmätningsmans protokoll och andra hos överexekutor förvaradehandlingar i målet. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1912:211. Senaste lydelse 1946:814. Lag om ändring i konkurslagen (1921:225) Härigenom förordnas, att 211 §konkurslagen (1921:225) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 211 §' Mål, som avses i 16,27,85,93,98, Mål, somavses i 16,27,85,93,98, 164 eller 183 §, skall utan förbere- 164eller 183 §, skall utan förbere delse företagas till huvudförhand- delseföretagas till huvudförhand ling. Utsattes målet till fortsatt eller ling.Utsattes målet till fortsatt eller ny huvudförhandling, äge rätten, om nyhuvudförhandling, äge rätten, om det erfordras för att målet vid denna deterfordras för att målet vid denna skall kunna slutföras, förordna, att skall kunna slutföras, förordna, att förberedelse skall äga rum, samt förberedelseskall äga rum, samt meddela erforderliga föreskrifter meddelaerforderliga föreskrifter därom. Vid huvudförhandling i mål därom.Vid huvudförhandling i mål som avses i 16 § är rätten domför somavses i 16 eller 85 § är rätten med en lagfaren domare. domför med en lagfaren domare. Mål, som avses i 109 eller 130 §,må ej företagas till huvudförhandling, med mindre sammanträde för muntligförberedelse hållits. Lämna samtliga närvarande sitt samtycke därtill ellerfinnes saken uppenbar, må huvudförhandlingen hållas i samband medförberedelsen. Hålles ej huvudförhandlingen i samband medförberedelsen, skall envar som närvarit och vars adress är känd erhållasärskild underrättelse om tid och ställe för huvudförhandlingen, så framt ejbesked därom lämnats under förberedelsen. Uteblir i mål, som avses i denna paragraf, part ellerannan, som äger komma tillstädes vid förhandling, utgöre det ej hinder förmålets handläggning och avgörande, om ej annat är stadgat. Beträffande talan mot avgörande i mål, som sagts, gällevad i är stadgat om talan mot beslut i mål, som väckts vidunderrätt. Över underrätts eller hovrätts beslut, varigenom sådan av gäldenärenförd talan, som avses i 183 § tredje stycket andra punkten, blivit bifallen, måklagan ej föras. Denna lag träder i kraft den . Senaste lydelse 1969:805. Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom förordnas, att 9 § rättshjälpslagen(1972:429) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid allmän rättshjälp betalarstaten kostnaderna i den rättsliga angelägenheten som rättshjälpen avser.Bestämmelser om att den rättssökande har att själv helt eller delvis betalakostnad för rättshjälp finns i 16 § andra stycket och 27 § första stycket andrapunkten. Såsomkostnad för rättshjälpen anses den rättssökandes kostnad för 1. biträde somvarit behövligt för tillvaratagande av den rättssökandes rätt, 2. bevisning vidallmän domstol, krigsrätt eller arbetsdomstolen samt nödvändig utredning iangelägenhet, som kan komma under sådan domstols prövning eller som skallprövas av skiljemän, 3. utredning iangelägenhet som skall prövas av förvaltningsdomstol ellerförvaltningsmyndighet om utredningen är skäligen påkallad för tillvaratagandeav den rättssökandes rätt och ej kan erhållas genom myndigheten, 4. resa ochuppehälle för den rättssökande eller hans ställföreträdare och för vårdareeller annan, som måste anlitas, i samband med inställelse inför domstol ellerannan myndighet, om personlig inställelse ålagts, eller i samband medinställelse för blodundersökning eller annan undersökning rörande ärftligaegenskaper i mål om äktenskaplig börd eller faderskapet till barn utomäktenskap, 5. avgift somenligt expeditionskungörelsen (1964: 618) utgår för ansökan om expedition vidallmän domstol, krigsrätt eller arbetsdomstolen, dock ej i fråga om sådanrättens expedition som utfärdas endast på särskild begäran om icke expeditionenbegäres innan tiden för fullföljd av talan gått till ända, samt avgift somutgår enligt exekutionsavgiftskungörelsen (1971: 1027), 6. kungörelse imål eller ärende vid allmän domstol, krigsrätt eller arbetsdomstolen, 7. vad av allmännamedel utgått i 7. vad av allmänna medel utgått iersättning t/7/ tolk eller stenograf ersättningför översättning eller i eller i ersättning enligt 4 eller 5 § ersättning enligt 4 eller 5 § lagenlagen (1958:642) angående biodun- (1958:642) angående blodunder-dersökning m.m. i mål omakten- sökning m. m. i mål om äktenskapligskaplig börd eller vid utredning av bördeller vid utredning av faderfaderskapet till barn utom akten- skåpet till barn utom äktenskapeller skåp eller enligt föreskrift i rätte- enligtföreskrift i gångsbalken eller 3 § första stycket eller 3 § första stycket nämnda lag nämnda lag förbevisning som rätten för bevisning som rätten självmantsjälvmant föranstaltat om. Såsom kostnad för bevisning enligtandra stycket 2 anses ej den rättssökandes kostnad för blodundersökning ellerannan undersökning rörande ärftliga egenskaper i mål om äktenskaplig börd ellerfaderskapet till barn utom äktenskap. Denna lag träder i kraft den I juli1973. ' Senaste lydelse 1973:118. Lag om ändring i lagen (1961:262) om försäkringsdomstol Härigenom förordnas, att 3 § lagen(1961:262) om försäkringsdomstol skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3§ Ledamot och ersättare för leda- Ledamotoch ersättare för leda- mot skallvara svensk medborgare mot skall vara svensk medborgare. Ej må Ej må befattningen utövas av den befattningen utövas av densom är som är omyndig eller i konkurstill-omyndig eller ikonkurstillstånd. Lagfaren ledamot skall hava avlagtför behörighet till domarämbete föreskrivna kunskapsprov. Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i förvaltningslagen (1971:290) Härigenom förordnas, att 7 §förvaltningslagen (1971: 290)skall hanedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7§ Handling anses ha kommit in tillmyndighet den dag då handlingen eller avi om betald postförsändelse, i vilkenhandlingen är innesluten, anlänt till myndigheten eller kommit behörigtjänsteman till hända. Underrättas myndighet särskilt om att telegram tillmyndigheten anlänt till telegrafanstalt, anses telegrammet ha kommit in redannär underrättelsen nått behörig tjänsteman. Kan det antagas att handlingen Kan det antagas att handlingen eller eller aviom denna viss dag avläm- avi om denna viss dag avlämnats i näts imyndighetens lokal eller/w/i- myndighetenslokal eller fli',sÄ;(7tiför nitstillgänglig för myndigheten på myndighetenpå postanstalt, anses postanstalt,anses den ha kommit in den ha kommit in den dagen, om den Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse den dagen, om den kommit behörig kommit behörigtjänsteman till hantjänsteman till hända närmast föl- da närmast följandearbetsdag, jande arbetsdag. Telegram ellerannat meddelande somicke är underskrivet skall bekräftas av avsändaren genom egenhändigtundertecknad handling, om myndigheten begär det. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) Härigenom förordnas, att 44 § förvaltningsprocesslagen(1971: 291) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen hdelse 44 § Handling anses ha kommit intill rätten den dag då handlingen eller avi om betald postförsändelse, i vilkenhandlingen är innesluten, anlänt till rätten eller kommit behörig tjänstemantill hända. Underrättas rätten särskilt om att telegram till rätten anlänt tilltelegrafanstalt, anses telegrammet ha kommit in redan när underrättelsen nåttbehörig tjänsteman. Kan det antagas att handlingen Kan det antagas att handlingen eller avi om denna viss dag avläm- elleravi om denna viss dag avläm nats i rättens kansli eWer funnits till- nätsi rättens kansli eller avskilts för gfl/ig//g för rätten pä postanstall. an- rättenpä postanstalt, anses den ha ses den ha kommit in den dagen, om kommitin den dagen, om den kom- den kommit behörig tjänsteman till mitbehörig tjänsteman till hända banda närmast följande arbetsdag. Telegram ellerannat meddelande somicke är underskrivet skall bekräftas av avsändaren genom egenhändigtundertecknad handling, om rätten begär det. Denna lag träder i kraft den . I motionen 1973:144 av . (s) yrkas att hos Kungl. Maj:t anhåller om sådan ändring avrättegångsbalken att skiljaktiga meningar som yppas vid omröstning inom rättenutformas av ordföranden och att skiljaktig mening bifogas skriftlig dom. I motionen 1973:610 av i m.fl. (fp)yrkas att hos Kungl. Maj:t begär sådana ändringar i berördlagstiftning att gäldenärs personnummer kommer att upptas i betalningsdomar ochmotsvarande beslut. I motionen 1973:1613 av herrar () och ()yrkas att vid behandlingen av propositionen 1973: 30 för sin delbeslutar att 4 kap. 13 § 2 skall ha följande lydelse: Domarevare jävig att handlägga mål: 2. om han med part är eller varit gift eller är i rättupp- eller nedstigande släktskap eller svågerlag eller är syskon eller är i densläktskap, att den ene är avkomling till den andres syskon eller att de ärosyskonbarn, eller i det svågerlag, att den ene är eller varit gift med denandres syskon eller syskons avkomling eller med någon, från vilkens syskon denandre härstammar, eller om han på liknande sätt är part närstående. I detta betänkande behandlarutskottet dels förslag till vissa ändringar i ,lagsökningslagen, utsökningslagen, konkurslagen och rättshjälpslagen m.m. somförelagts i prop. 1973:30 jämte en i anledning av propositionen väcktmotion, dels förslag till smärre lagändringar som framlagts i två vidriksdagens början väckta motioner. En del av ändringsförslagen i propositionen är föranleddaav den antagna förvaltningsrättsreformen (prop. 1971:30, KU 1971:36,rskr 1971:222) och syftar till harmonisering av vissa av bestämmelsermed de förvaltningsrättsliga förfarandelagarna. Sålunda föreslås att dennuvarande 25-årsgränsen för behörighet att vara domare slopas samt attsläktskapsjäven för domare begränsas. Vidare föreslås att den föråklagarbrottmål gäUande regeln att tolkersättning skall betalas av statsverketutsträcks till att gälla alla typer av mål vid allmän domstol. I propositionenupptas också bestämmelser om skyldighet att vid meddelande av dom eller beslutlämna underrättelse om skiljaktig mening samt regler om identifieringsuppgifteri inlagor. I fråga om ingivande av handlingar till domstol innebär förslagetviktiga förändringar. Den mest betydelsefulla nyheten är att en handling somkommit behörig tjänsteman tillhanda en viss dag skall anses ha kommit in till domstolen där närmast föregåendedagen, om det kan antas att handlingen den dagen avlämnats i domstolens kanslieller funnits tillgänglig för domstolen pä postanstalt. Vidare ges regler somgör det klart att telegram och annan f järrskrift får användas för attöverbringa meddelanden till domstol. Är handling avfattad på främmande språkskall rätten kunna uppdra åt lämplig person att översätta den. Ersättningen föröversättningsarbetet skall utgå av allmänna medel. I åklagarbrottmål skallstatsverket svara för kostnaden. När det gäUer fullföljd av talan föreslås attfullföljdsinlaga som av misstag skickats till överrätten i stället för till dendomstol som meddelat det överklagade avgörandet skall godtas, förutsatt att deninkommit till överrätten inom fullföljdstiden. Vissa ändringar i reglerna om rättegångskostnad föreslåsockså i propositionen. Ersättning för rättegångskostnad skall omfatta inteblott åtgärder för målets förberedande och talans utförande utan ävenförlikningsförhandlingar i viss utsträckning. Ersättningen skall äveninnefatta ränta på kostnaden. I propositionen föreslås vidare att i mål enligtkonkurslagen om bestämmande av arvode till rättens ombudsman och förvaltarerätten skall vara domfÖr med en lagfaren ledamot i stället för som trelagfarna ledamöter. Slutligen föreslås att den inskränkning i vittnespliktensom gäller för bl. a. läkare även skall gälla för sjuksköterskor. De i propositionen framlagda lagförslagen föreslås träda ikraft den . I den i anledning av propositionen väckta motionen1973:1613 yrkas avslag på förslaget om begränsning av domarjäven. I övrigamotioner, 1973:144 och 1973:610, tas upp frågor om nämndemäns skiljaktigameningar och identifieringsuppgifter i domar och beslut. Som ovan berörts syftar flera av deframlagda propositionsförslagen till att harmonisera rättegångsbalkensbestämmelser i vissa hänseenden med den lagstiftning som genomfördes i sambandmed genomgripande reform av förvaltningsrättsskipningen. En sådanharmonisering är enligt utskottets mening i hög grad angelägen då sakligt settomotiverade skillnader i fråga om regleringen av likartade spörsmål inomdomstols- och förvaltningsförfarande lätt kan leda till rättsförluster förenskilda och också vålla onödiga missförstånd och svårigheter i tillämpningen.Utskottet delar därför departementschefens uppfattning att ett genomförande avförslagen i propositionen inte bör anstå tills en mer allmän översyn avrättegångsbalken kommer till stånd. Det sist sagda gäller enligt utskottetsmening även de ändringsförslag i propositionen som inte har sambandmed förvahningsrättsref ormen. I det följande tar utskottet till närmarebehandling upp de delar av propositionen som berörs av föreliggande motionereller eljest tilldragit sig utskottets särskilda intresse. Övriga ipropositionen framlagda ändringsförslag tillstyrks utan vidare yttrande. Propositionens förslag beträffande reglerna omdomarjäv innebär en begränsning av de släktskaps- och svågerfagsförhällandensom enligt under alla omständigheter grundar jäv för domare. Jämförtmed nuvarande ordning innebär den i propositionen föreslagna lösningen attutanför de s.k. absoluta släktskapsjäven i 4 kap. 13 § 2 RB faller delssläktskap som består i att den ene är avkomling till den andres syskon elleratt de är kusiner, dels svägerlag som består i att den ene är eller varit giftmed den andres syskons avkomling eller med någon från vilkens syskon den andrehärstammar. Personkretsen som omfattas av de absoluta släktskapsjäven blirsåledes i huvudsak densamma som omfattas av de jäv som enligt 36kap. 3 § RB gäller i fråga om skyldigheten att vittna eller enligt 4 kap. 12 §RB hindrar närbesläktade domare att sitta i samma rätt, dvs. makar,trolovade, de som är i släktskap eller svågerskap i rätt upp-och nedstigandeled, syskon samt de som är i det svågerskap att den ene är eller varit gift medden andres syskon. Utöverav angivna släkt- och svågerskapsförhållanden konstitueras enligtpropositionens förslag jäv enligt 4 kap. 13 § RB i det särskilda fallet omdomaren "på liknande sätt är part närstående". Härigenom kan bl.a.relationerna mellan sammanboende man och kvinna och deras släktingar ijävshänseende jämställas med banden mellan två makar och deras släktingar samtden särskilda bestämmelsen om trolovning som jävsgrund utmönstras.Närståendebegreppet föreslås även bli infört och trolovningsjävet avskaffat 14kap. 12 § och 36 kap. 3 §RB. Imotionen 1973:1613 framhålls att jävsreglerna har betydelse för objektiviteteninom rättskipningen och för medborgarnas tilltro till denna. Att föra bl. a.broders eller systers barn samt kusiner från den krets släktingar som omfattasav de absoluta jäven är därför enligt motionärerna mindre lämpligt. Imotionsyrkandet hemställs enligt särskilt upprättat lagtextförslag att 4kap. 13 § 2 RB skall ändras endast i den utsträckning som föranleds avinförandet av närståendebegreppet. Utskottetdelar i och för sig motionärernas uppfattning om jävsreglernas betydelse förobjektiviteten inom rättskipningen och för medborgarnas förtroende fördomstolarnas verksamhet. reglering ger emellertid, somframhölls i samband med antagandet av förvaltningsreformen, uttryck åt en synpå släktskapets och svågerskapets betydelse i jävssammanhang som inte motsvararnutida uppfattning. Reglerna är också i redaktionellt hänseende onödigt komplicerade och svårtillgängliga. Utskottet anser därför att den begränsning av de absolutasläktskapsjäven som innefattas i propositionens förslag bör genomföras.Anledning finns att understryka att införandet av begreppet "på liknandesätt närstående" innebär att släktskap, svågerskap och annan familjemässigrelation utanför den krets som omfattas av de absoluta jäven kan föranleda jävi det särskilda fallet samt att någon ändring inte ifrågasatts av stadgandet i13 § 9, enligt vilket jäv är för handen om "eljest särskild omständighetföreligger" som kan rubba förtroendet till domarens opartiskhet i målet.Även sistnämnda regel kan i det särskilda fallet föranleda att domaren intebör ta del i handläggningen av visst mål vari släkting är part trots attsläktskapet inte grundar absolut jäv. En särskild fördel med dén berörda ändringen är attsläktskapsjäven i 4 kap. 13 § kommer att omfatta samma krets av anhöriga somdomarjäven i 4 kap. 12 § och vittnesjäven i 36 kap. 3 §. Jävsreglerna i RB fårhärigenom en enhetlig utformning, som bör underlätta rättstillämpningen. Medanledning av lagrådets uttalanden rörande tolkningen av begreppet närståendevill utskottet framhålla att innebörden av detta begrepp bör vara densamma isamtliga ifrågavarande lagrum. I enlighet med det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotionen 1973:1613 och tillstyrker propositionen i berörd del. Skiljaktig mening i domstol 1 den vid början väcktamotionen 1973:144 uttalas att reservationsrätten för nämndemän inte synes bliutnyttjad i förutsedd utsträckning. Ett av skälen härtill kan enligtmotionärerna vara osäkerhet om hur en skiljaktig mening bör utformas. 1motionsyrkandet hemställs om sådan ändring i att rättensordförande skall utforma skiljaktig mening som yppas vid omröstning. Vidareyrkar motionärerna att skiljaktig mening skall bifogas skriftlig dom. Sistnämnda motionsyrkande tillgodoses genom propositionensförslag omändringi 17kap. 9 §och30kap.7 § . Förslaget innebärskyldighet för rätten, när skiljaktig mening förekommit, att lämna parternabesked om denna med att domen meddelas och på samma sätt som dettasker. Beskedet skall alltså vid avkunnande av dom lämnas muntligen och eljestskriftligen genom att protokoll eller utdrag därav eller särskild handlingtillställs eller tillhandahålls parten jämte domen. Även sådana underrättelsertill tilltalad om utgången som avses i 30 kap. 7 § sista stycket RB samtdomsbevis skall enligt departementschefen efter ändring av vederbörandekungörelser komma att innehålla besked om skiljaktig mening. Utskottetförutsätter att detsamma kommer att gälla vid expediering till part av avskriftav domar och beslut samt vid expediering i brottmål av dom som skall utgöraunderlag för den dömdes ställningstagande till frågan om eventuell nöjdförklaring. Den skiljaktiga meningen bör som departe- mentschefen framhåUer tillhandahållas partenkostnadsfritt. Under hänvisning till det anförda finner utskottet somtillstyrker propositionen i berörd del att det nu behandlade motionsyrkandetinte påkallar någon åtgärd. Beträffande yrkandet om skyldighet för rättens ordförandeatt utforma skiljaktig mening vill utskottet erinra om att det vid införandetav reservationsrätt för nämndemän (prop. 1969:44, ILU 1969:38, rskr 1969:283)förutsattes att några större anspråk inte skulle ställas på skiljaktighetensutformning; det borde vara till fyllest med ett enkelt angivande varförnämndemannen hade annan åsikt än domstolens övriga ledamöter och vilket domsluthan ansåg riktigt. Något behov av hjälp vid utformandet av skiljaktig meningtorde således endast sällan föreligga. För de fall då önskemål om sådan hjälpframställs kan enligt utskottets mening utan vidare förutsättas atterforderligt biträde lämnas av domstolens tjänstemän. Anledning till lagändringsynes därför inte föreligga. Motionen bör således ej heller i denna delföranleda någon åtgärd. Med hänsyn framför allt till densnabba utvecklingen mot en ökad användning av ADB på olika områden i samhälletföreslås i propositionen att föreskrift om skyldighet för part att ange sittpersonnummer i rätte-gängsinlagor tas in i 33 kap. 1 § RB och i vissa lagrum ilagsökningslagen. Vidare föreslås bl. a. en föreskrift i sammalagrumomattuppgift bör lämnas om partens telefonnummer. I den vid början väckta motionen 1973:610föreslås lagändringar som möjliggör att gäldenärens personnummer blir upptageti alla betalningsdomar och motsvarande beslut. Förslaget motiveras av önskemålatt förhindra att offentliga betalningsanmärkningar blir hänförda till felperson med därav följande obehag och skada eller fara för den personligaintegriteten. Personnumret är som framhålls i propositionen av väsentligbetydelse som identifikationsgrund i ADB-sammanhang. Uppgift därom är, liksomt. ex. uppgift om partens yrke, bl. a. ägnad att säkerställa att delgivningsker med rätt person och kan också vara av värde vid verkställighet av domstolensavgörande. Uppgift om partens telefonnummer är ägnad att underlätta fördomstolen att nå kontakt med part för komplettering, utsättande av sammanträdeetc. och kan också vara av värde för parterna själva.