bet · FW01UbU29 · 1973-12-31 00:00:00 — UtbUdningsutskottetsbetänkande nr 1973 UbU 1973:29 Utbildningsutskottetsbetänkande i anledning av propositionen 1973:77 angående skolväsendetsorganisation i glesbygd m. m. jämte motioner. I propositionen 1973:77 har Kungl. Maj:t() föreslagit att godkänna vad som ipropositionen förordats i fråga om skolväsendets organisation i glesbygd jämtealternativ organisationsmodell för gymnasieskolan och om engelskspråkiggymnasial utbildning anordnad av . I propositionen anges vissa allmänna riktlinjer förbedömningen av skolväsendet i glesbygder med vikande elevunderlag. Engarantiregel för tillval föreslås för högstadieskolor med en klass per årskursliksom möjlighet att samordna resurstimmama för hela högstadiet, när dettastadium omfattar en eller två klasser per årskurs. Försöksverksamheten med s. k.årskurslösa högstadier föreslås fortsätta i syfte att få underlag för enB-timplan för mindre högstadieskolor. Möjligheterna till timplanejämkningarpreciseras för att möjliggöra bättre samordning mellan skolskjutstider ochlästider. Förgymnasieskolan föreslås försök med en alternativ organisationsmodell, särskildsamordnad gymnasieskola, för orter med ett elevunderlag av ca 300 16-åringar.Försöksverksamhet med samordning av korrespondensundervisning på gymnasialnivå och den särskilda gymnasiala undervisningen i glesbygd föreslås i syfteatt finna en gemensam form för den gymnasiala utbildningen i glesbygd. I detta betänkandebehandlar utskottet dels de vid riksdagensbörjan väckta motionerna 1973: 306 av herrar () och iAlingsås (fp) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t bemyndigar länsskolnämnd att medge bibehållandet avklasstyper och lärartjänster i glesbygdsskolor i enlighet med vad som anförts imotionen, 2. att Kungl. Maj:t bemyndigar länsskolnämnd atttilldela s. k. avvikande klasstyper i glesbygdsskolor speciella resurstimmarför att vissa ogynnsamma undervisningssituationer skall kunna elimineras, 1973: 1258 av i m. fl. (c)vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att statsbidragsreglernaför utbetalande av lärarlöner omarbetas, så att möjlighet öppnas att genomfleråriga dispenser bevilja anslag till kommuner där ett vikande elevunderlagannars skulle framtvinga en nedläggning av skolan, 1973: 1271 av m. fl. (c) varihemställs att hos Kungl. Maj:t begär att åtgärder vidtas för attförhindra ytterligare nedläggning av landsbygdsskolor på sätt som i motionenanförts, 1973: 1275 av m. fl. (vpk) varihemställs att 1, som sin mening ger till känna vad som i motionenanförts rörande skolor i glesbygder, 2. hos regeringen hemställer om förslag tillåtgärder i syfte att eko nomiskt möjliggöra för kommunerna att bevara skolor i glesbygd, delsde i anledning av propositionen 1973: 77 väckta motionerna 1973:1908 av m. fl. (vpk) i vad avser hemställan 1. att hos regeringen begär inrättandet avett särskilt statsstöd som bör kunna utgå till kommunerna för bibehållande avnedlägg-ningshotade skolor i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att uttalar sig för att de lokalaskolmyndigheterna som alternativ till skolindragning alltid först bör undersökamöjligheten av att gå in för B-formen, 3. att beslutar att staten redan nu övertarkostnaderna för skolskjutsar, 1973: 1909 av m. fl. (fp, s, c, m)vari hemställs att timplanen i religionskunskap för humanistisk ochsamhällsvetenskaplig hnje i gymnasieskolans årskurs 3 skall uppta 3 veckotimmari försöksverksamheten med särskild samordnad gymnasieundervisning, dvs. oförändrattimtal i jämförelse med nu gällande timplan, 1973: 1910 av i m. fl. (c) ivad avser hemställan att skall besluta 1. att de lokala skolstyrelserna ges möjlighet attbevara skolenheter pä sätt som anges i motionen, 2. att hos Kungl. Maj:t begära att skolöverstyrelsenges i uppdrag att utreda och lägga fram förslag om en samordning avgrundskolans högstadium och gymnasieskolelinjer i organisatoriskt avseende. 3. att vuxenstuderande räknas in ielevunderlaget på i motionen angivet sätt, 1973: 1911 av herrar ()och () vari hemställs att hos Kungl. 1. att s. k.årskurslösa högstadieskolor får inrättas som alternativ till nedläggning när en kommun så önskar, 2. att försök medsamordnad gymnasieutbildning och korrespondensundervisning på gymnasial nivå iglesbygdskommuner får anordnas om en kommun så önskar, 1973: 1912 av herrar () och () vari hemställs att beslutar att ämnetreligionskunskap i den samordnade gymnasieskolan skall omfatta iårskurs 3. Bestämmelser om klasser i 5 kap. 15 och 18 §§ skolstadgan(1971: 235) Klasser av följande huvudtyper anordnas, nämligen Klasstyp Klassen omfattar följande årskurs eller årskurser a 1, 2 eller 3 b 1 och 2 eller 2 och 3 eller 13 A 4 eller högre årskurs Bl 3 och 4 eller 5 och 6 eller, förspecialklass, 7 och 8 eller 8 och 9 B2 36 eller 46 eller, förspecialklass, 79 Saknas någon årskurs tillfälligt iB2-klass, föranleder detta ej ändring av klasstypen. Avvikande klasstyp får anordnas, om länsskolnämnden eller,i fråga om högstadiet, medger det. Om elevantalet i klass eller klasser i en skolenhetmera varaktigt minskar, bör klasstypen ändras på följande sätt, nämligen Elevantalet minskar till Klasstypen ändras 3 och 4 resp. 5 och 6 1 och 2 eller Ett viktigt mål för utbildningspolitiken är att åstadkommastörsta möjliga rättvisa mellan olika landsdelar i fråga om utbildningens standard.I de glest bebyggda delarna av landet bör eftersträvas en utbildning, som ärlikvärdig med de tätt bebyggda landsdelarnas och tillhandahållen i sådanaorganisatoriska former som är anpassade till de särskilda förhållandena. UbU1973: 29 4 Tillgången till platser i förskolan är mycketojämnt fördelad över landet. bedrivs försöksverksamhet med förskolai vissa glesbygder varvid även samverkan mellan förskola och lågstadium prövas.Enligt propositionen 1973: 77 bör försöksverksamheten fortsätta. Hithörandefrågor bör enligt propositionen behandlas i samband med förslag i anledning avbarnstugeutredningens betänkande. Effekterna av flyttningsrörelserna i vissa delar avlandet blir på skolans område kännbara först på låg- och mellanstadier,eftersom dessa stadiers upptagningsområde är mycket litet och elevunderlagetdärför snabbt påverkas av en befolkningsminskning eller befolkningsökning.Enligt propositionen bör kravet på åtkomlighet när det gäller undervisning pådessa stadier sättas högt då det här rör sig om barn i låg ålder. Enligt motionerna 1973: 1275 och 1973: 1908 liggerdet i samhällets intresse att ansträngningar görs för att behålla även mindreskolenheter i landets mer glest bebyggda delar. Enligt motionärerna är detangeläget att uttalar att undervisning i B-form inte bör betraktassom ett undervisningsalternativ som är sämre än undervisning i A-form och attmöjligheter till undervisning i B-form noga bör prövas innan beslut omskolnedläggelse fattas. I propositionen 1973: 77 anförs att det förefallerfinnas fog för uppfattningen att samläsning mellan två årskurser inte alltidbehöver medföra nackdelar från pedagogisk synpunkt. Samläsningen mellan årskurserpå låg- och mellanstadienivå kan emellertid skapa speciella problem avpedagogisk art, när årskurserna är fler än två såsom fallet är i B 2-klass ochb-klass omfattande årskurserna 13 samt avvikande klasstyp. De pedagogiskakonsekvenserna av samläsning i nämnda klasser kan dock inte diskuterasisolerat från de effekter på barnens skolsituation och förhåhanden i övrigtsom följer av en omflyttning till en skolenhet långt från hemorten. Detankommer i första hand på vederbörande kommun att ta ställning i varje ärendeav denna typ. De lokala och regionala myndigheterna har redan nu möjlighet attgöra bedömningar grundade på speciella omständigheter och lokala förhållanden.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att ifrågavarande yrkanden imotionerna 1973: 1275 och 1973: 1908 inte föranleder någon åtgärd. Andelen b/B-klasselever på låg- ochmellanstadier har sjunkit . /62gick något av eleverna i riket i b/B-klass, medan läsåret1971/72 fick undervisning i b/B-klass. Geografiskt sett förekommerdet största antalet b/B-klasser i skogslänens inland. /72 var ca 2procent av samtliga klasser i b/B-klasser medan motsvarande siffraför var . UbU1973: 29 5 Skolstyrelser och länsskolnämnder skall vidplanering av klasser vid skolenhet beakta de generella bestämmelser omelevantal för olika klasstyper, varom statsmakterna fattade beslut (prop, 1962: 54, SäU 1962: 1 och 5, rskr 1962: 328). Enligt bestämmelserna i 5kap. 18 § skolstadgan skall två klasser av typ a/A vid visst elevantal och vidmera varaktig minskning av detta bytas ut mot en klass av typ b/B 1 och tvåklasser av typ B 1 mot en klass av typ B 2. Statsbidrag till lärarlöner utgårtill kommun endast beträffande sådan lärartjänst som är föranledd av klassmedgiven av länsskolnämnd. Enligtmotionerna 1973: 306 och 1973: 1258 bör länsskolnämnd bemyndigas att utanhinder av bestämmelserna i 5 kap. 18 § i skolstadgan av särskilda skäl somhänger samman med frågan om samhällsservice i glesbygd medge bibehållande avviss klasstyp samt lärartjänst för att därigenom det statliga utbildningsstödettill kommun skall kunna anpassas till de skiftande situationer och behov somföreligger. Eftersom lärartjänst är statsbidragsgrundande endast omklassanordningen blivit vederbörligen medgiven, krävs i motionen 1973: 1271 attskolstadgans bestämmelser om klassanordningar tillämpas generöst motlandsbygdens skolor. Klassanordningsbestämmelsernaför låg- och mellanstadier bör mot bakgrund av uttalandena ipropositionen 1973: 77 till-lämpas generöst. Möjhghet att med en förnuftiganpassning till särskilda omständigheter medge en annan klassanordning vid enskolenhet än den som en strikt tillämpning av bestämmelserna i 5 kap. 18 § skolstadganskulle ge bör enligt utskottet liksom tillkomma länsskolnämnd. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att de förevarande yrkandena imotionerna 1973: 306, 1973: 1258 och 1973: 1271 inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. Avvikandeklasstyp på låg- och mellanstadierna får enligt 5 kap. 15 § skolstadgananordnas om länsskolnämnd medger det. Enligt motionen 1973: 306 börlänsskolnämnd kunna bemyndigas att tilldela skolenhet med avvikande klasstypspeciella resurstimmar om undervisningssituationen är särskilt ogynnsam. Detkan gälla klass, i vilken elever från samtliga årskurser undervisas,elevantalet är mycket stort eller åldersfördelningen ojämn. Medstöd av bemyndigande i Kungl. Maj:ts beslut om ny läroplan förgrundskolan har utfärdat förebild föravvikande klasstyp med vartannatårsintagning, s.k. B3-klass (Aktuellt frånskolöverstyrelsen 1970/71:18). I de fall länsskolnämnd fastställerklassanordning med annan avvikande klasstyp än B 3, bör nämnden enligtutskottets mening i samband med klassan-ordningsbeslutet kunna medge speciellaresurstimmar till skolenheten. Härvid skall hänsyn tas till de särskildaomständigheter, varunder undervisningen kommer att bedrivas. Vad utskottet ianledning av UbU 1973: 29 6 motionen 1973: 306 anfört om speciella resurstimmar bör som sin mening geKungl. Maj:t till känna. Enligt läroplan betraktades tre klasserper årskurs som ett minimum för högstadiet för att eleverna skulle erbjudas ettrimligt urval av läroplanens olika tillvalsalternativ och linjer. Grundskolanshögstadium enligt läroplan är förenklat och fordrar inte sammaelevunderlag, varför kravet på tre klasser per årskurs enligt propositionen1973: 77 inte längre behöver upprätthållas så strikt som . Utskottetdelar denna uppfattning. Försådant högstadium av grundskola som omfattar en eller två klasser per årskursföreslås i propositionen att en kommun utan särskilt medgivande skall fåanordna försöksverksamhet med samordning av resurstimmar i årskurserna 79 ochdisposition av dem på det sätt som är lämpligast med hänsyn tagen till delokala förhållandena. För högstadium med en klass per årskurs föreslås engarantiregel av innebörd att det alltid skall ges möjlighet till undervisning iminst ett av tillvalsämnena konst, ekonomi och teknik, även om färre elever änfem önskar det som tillvalsämne. Enligt utskottets mening bör en motsvarandegarantiregel uppställas för anordnande av minst en kurs i språkligt tillvalsämne.Nämnda organisatoriska åtgärder bör enligt utskottet vara tillämpliga på dehögstadieskolor i riket, beträffande vilka länsskolnämnd medgivitklassanordning omfattande en eller två klasser per årskurs. Vad utskottet häranfört om organisatoriska åtgärder för högstadieskolenheter med en eller tvåklasser per årskurs bör som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna. /71 bedrivs försöksverksamhet med s. k. årskurslöst högstadium iNorra Ny och kommuner i . /73 utvidgadesförsöksverksamheten efter medgivande från Kungl. Maj:t till att omfatta ävenGällivare, HaUens, , och kommuner. Statsbidragutgår till försöksverksamheten i högst den omfattning som svarar motkostnaderna för reguljärt organiserad undervisning, varvid inbesparingar pådriftbidraget till följd av samläsning mellan årskurser får användas tilllärar-ersättande hjälpmedel m. m. Försöksverksamheten står under vetenskapligledning av pedagogiska institutionen vid i . Enligtpropositionen 1973: 77 bör nuvarande försöksverksamhet fortsätta och kunnautvidgas efter beslut av Kungl. Maj:t i varje särskilt fall. I motionen 1973:1911 begärs att kommun skall få anordna årskurslös högstadieundervisning somalternativ till nedläggning av en årskursbunden undervisning. Försöksverksamhetenmed årskurslöst högstadium utvärderas av pedagogiska institutionen vid universiteteti . Utvärderingen avser att ge anvisningar om försökets effekt påkunskapsinhämtandet, den UbU 1973: 29 7 socialautvecklingen och attityden till skolarbetet. I vissa fall kan en årskurslösundervisning vara ett alternativ till skolnedläggelse. Enligt utskottets meningbör kommuners ansökningar om att få anordna årskurslös högstadieundervisningprövas i positiv anda av Kungl. Utskottet är emellertid inte berettföreslå den obegränsade rätt för en kommun att anordna sådan undervisning somföreslås i motionen 1973: 1911. Samläsning mellan högstadiets olika årskurser ivissa ämnen bör liksom kunna ske utan särskilt medgivande. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet Kungl. Maj:ts förslag iifrågavarande del och avstyrker yrkandet i motionen 1973: 1911. Enfråga som gäller beslut om skolenhet i tas upp i motionen 1973:1910. Beslutom upprättande eller indragning av skolenhet av fattas av vederbörandekommun. får dock enligt 2 kap. 22 § skolstadgan (1971:235), omsärskilda skäl föreligger, med ändring av kommunens beslut förordna attskolenhet skall upprättas eller dras in fr. o. m. nästkommande läsår. Beslut omupprättande eller indragning fattas företrädesvis i samband med beslut omklassanordning för nästkommande läsår. I länsskolnämndens fastställande avklassanordning anges grunderna för statsbidrag till kommunens skolväsende.Enligt utskottets mening kan yrkandet i den förevarande motionen inte sesisolerat från det statsbidragssystem som finns för skolväsendet. Detta utredsför närvarande av utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK). Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet det ifrågavarande yrkandet i motionen1973: 1910. Närdet gäller timplanejämkningar preciseras i propositionen vissa punkter inom deallmänna bestämmelserna till timplanerna för . Utskottet har intetatt erinra mot vad som anförts härom. Imotionen 1973: 1275 begärs förslag till åtgärder i syfte att i ekonomisktavseende möjliggöra för kommun att bevara skola i glesbygd. Även i motionen1973: 1908 föreslås, i avvaktan på förslag från SSK, ett särskilt statsbidragtill kommun när kommunen bevarar nedlägg-ningshotad skola. Även frågan omstatsbidrag till skolskjutsar tas upp i motionen. Ifråga om statsbidrag till klassanordning som ej blivit medgiven av enlänsskolnämnd vill utskottet erinra om att talan mot nämndens beslut enligt 11§ förvaltningslagen (1971:290) kan föras hos Kungl. Maj:t genom besvär,antingen av kommun eller enskild målsman. I direktiven till SSK framhålls attgenom det nuvarande statsbidragssystemet för skolväsendet det i viss mån skeren anpassning av statsbidragets storlek till kommunernas skiftande förutsättningaratt organisera skolverksamheten och att det är angeläget att en sådananpassning görs möjlig även i ett nytt bidragssystem. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet bifall till yrkandena i motionerna 1973: 1275 och1973: 1908. De allmänna riktlinjerna för anordnande avundervisning på d e t gymnasiala stadiet lades fast genom besluten vid 1964 och1968 års riksdagar (prop. 1964: 171, SäU 1964: 1 höstsessionen, rskr 1964: 407;prop. 1968: 140, SU 1968: 195, rskr 1968: 404). Maj:t har år 1970meddelat bestämmelser om timplan m. m. för gymnasieskolans linjer. Enhgtstatsmakternas nyssnämnda beslut bör vid skolplaneringen eftersträvas att manpå varje s. k. g-ort kan erbjuda flertalet studievägar inom gymnasieskolan.Varje skolenhet bör erbjuda ett allsidigt val av studievägar. Kungl.Maj:t uppdrog åt att, sedan gymnasieskolansstruktur blivit fastlagd, bl. a. pröva frågan om en utökning av antalet ortermed treåriga gymnasieskolelinjer samt att göra en mer samlad bedömning av ivilka former de särskilda anordningarna i glesbygd borde organiseras. Ipropositionen 1973: 77 framhålls som angeläget att utpröva en alternativorganisationsmodell av gymnasieskolan för ett elevunderlag om ca 30016-åringar. Huvudsyftet med föreslagen organisationsmodell har varit attmöjhggöra treårig gymnasieskoleutbildning på orter med litet elevunderlag.Utgångspunkt har varit ett försök vid i . Förslagetbygger på en samordning av de treåriga ekonomiska, humanistiska ochsamhällsvetenskapliga linjerna i samtliga årskurser och av dennaturvetenskapliga och fyraåriga tekniska linjen i årskurserna 1 och 2.Årskurserna 3 och 4 av teknisk linje anordnas inte i föreslagenorganisationsmodell. För att öka samordningsmöjligheterna har bl. a. jämkningarmellan de olika linjernas ämnesutbud skett och antalet veckotimmar i vissalinjespecifika ämnen reducerats. Beträffande de ekonomiska och naturvetenskapligalinjerna har föreslagit att det totala antalet elevveckotimmarökas. Ipropositionen 1973: 77 tillstyrks inte ökningen av totalantalet veckotimmar. Isamband med att de orter utväljs där försöksverksamheten skall bedrivas skallden närmare utformningen av timplanerna göras av . Tim- ochkursplanerna kan enligt propositionen anpassas till de lokala förutsättningarnapå respektive ort. Itvå motioner behandlas timplanen för försöksverksamheten. I motionen 1973: 1909påpekas att den föreslagna timplanen minskar undervisningstiden med entredjedel för ämnet religionskunskap på de humanistiska ochsamhällsvetenskapliga studievägarna. En på uppdrag gjordundersökning vid Lunds universitets pedagogiska institution visar enligtmotionen 1973: 1912 att religionskunskapsämnet genom de förändringar detgenomgått nu av eleverna upplevs som ett av de mer intressantaämnena. Timtalet för ämnet religionskunskap bör enligt motionerna därför inteminskas i försöksverksamheten. Den alternativaorganisationsmodell av gymnasieskola som föreslås UbU1973: 29 9 prövadi mer glest bebyggda delar av landet kan inte alltid rymma samma nyansering avstudievägarna som den reguljära gymnasieskoleorganisationen erbjuder.Utskottet har emellertid noterat att försökstimplanen för Högbergsskolan iLudvika, trots samordning mellan de treåriga ekonomiska, humanistiska ochsamhällsvetenskapliga linjerna i samthga årskurser, ändock inneburit ettoförändrat timtal för ämnet religionskunskap. Detta bör enligt utskottetsmening eftersträvas även inom nu föreslagen försöksverksamhet. Vad utskottethär anfört om ämnet religionskunskap inom ifrågavarande försöksverksamhet börriksdagen som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna. Föreslagenförsöksverksamhet med alternativ organisationsmodell av gymnasieskola skallenligt propositionen 1973: 77 bedrivas på högst fem orter där treårigagymnasieskolehnjer tidigare inte funnits samt på några nu befintliga g-ortermed litet elevunderlag. Utskottet har ingen erinran häremot. Den ipropositionen för visst fall föreslagna successiva uppbyggnaden avorganisationen bör också kunna ske. Denuvarande korrespondensgymnasierna har varit i verksamhet under närmare femtonår. Undervisningen utmärks av bl. a. ämneskoncentration med slutbetyg i ämneefter ämne, handledning av lärare med tjänst på högstadium samt enmöjlighet att oberoende av gruppstorlekar inom läroplanens ram fritt väljalinjer, grenar, varianter och enstaka ämnen. I den muntliga handledningeningår undervisning i studieteknik, särskilda övningar i muntlig framställning,grupparbete samt i den mån det befinnes lämpligt radio- och TV-undervis-ning.Korrespondensgymnasier finns i , , och . /70 bedrivs en begränsad försöksverksamhet med särskild gymnasialutbildning i glesbygd. Utbildningen bedrivs i form av lärarhandleddasjälvstudier jämte ett avslutande år vid gymnasieskola. Underinnevarande läsår finns denna särskilda gymnasiala utbildning i , Pajalaoch . Skolöverstyrelsenavser enligt vad som framgår av propositionen 1973: 77 föreslå enförsöksverksamhet som skall syfta till att nå fram till en särskildorganisationsform för denna typ av gymnasial utbildning i glesbygd. 1 motionen1973: 1911 tas upp frågan om bibehållande av korrespondensundervisning pågymnasial nivå för kommun som så önskar samt om inrättande av sådan och annangymnasial utbildning i glesbygd. Dethgger ett positivt värde i att söka finna en sådan organisationsform för dennatyp av gymnasial utbildning i glesbygd, att den dels är så enhetlig sommöjligt, dels medger största möjliga anpassning till de lokala förhållandena.Utskottet har inte uppfattat propositionen så att kommuner medkorrespondensgymnasium, vilka önskar behålla det som de själva uppfattar somvärdefullt i nuvarande organisation, inte UbU 1973: 29 10 skullekunna få göra detta. Dessa kommuner bör kunna fortsätta sinutbildningsverksamhet med eller utan modifikationer eller delta i den ipropositionen föreslagna större försöksverksamheten. Beträffande nya orter förförsöksverksamhet med ifrågavarande gymnasiala utbildning ankommer det påKungl. Maj:t att fatta beslut, varvid olika modeller bör kunna komma i fråga.Vid beslut om förläggning av gymnasial utbildning till viss ort måste beaktasde konsekvenser som ifrågasatt gymnasial utbildning kan få förelevrekryteringen till gymnasieskolor på kringliggande orter. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet yrkandet i motionen 1973: 1911. Enligtmotionen 1973: 1910 bör förutsättningarna för en organisatorisk samordning iglesbygd av högstadium och linjer av gymnasieskolan utredas.Vidare anses vuxenstuderande under vissa omständigheter böra kunna inräknas ielevunderlaget för glesbygdsskolas högstadium och gymnasiala stadium. Fråganom särskilda utbildningsanordningar i glesbygd utreds avskolöverstyrelsen som framgått av det föregående. Enligt utskottets mening bördärför de förevarande yrkandena i motionen 1973: 1910 inte föranleda någonriksdagens åtgärd. Fråganom stöd till inackorderade elever vid hemresor behandlas isocialförsäkringsutskottets betänkande 1973: 17. Ipropositionen 1973: 77 tas även upp frågan om engelskspråkig gymnasialutbildning i , främst för barn till här tjänstgörande diplomatiskpersonal. Med hänsyn till bl. a. den speciella elevsammansättningen föreslåsutbildningen inte ingå i gymnasieskolan. Kommun skall vara berättigad attuttaga elevavgifter. Kommunen avses bli huvudman för utbildningen ochstatsbidrag tiU densamma föreslås utgå enligt de grunder som gäller förstatsbidrag till gymnasieskola. Utbildningen, som är av försökskaraktär,föreslås starta /74 i en klass om högst 30 elever. Utskottethar intet att erinra mot att en engelskspråkig utbildning anordnas på gymnasialnivå i . Utskottet har erfarit att elevintresset förutbildningen är stort. Om det blir av behovet påkallat att utöka antaletelevplatser i utbildningen med ytterhgare högst en klass under /74,har utskottet inte några invändningar mot att så sker.