bet · FW01JuU37 · 1973-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsbetänkande nr 1973 JuU 1973: 37 Justitieutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Majrts i propositionen 1973:1 framlagdaförslag rörande ändringar inom den regionala polisverksamheten jämte motioner. Maj:t har i propositionen 1973: 1, bUaga 4,under punkten B (s. 30 och 31), såvitt nu är i fråga, föreslagit attgodkänna att och förenas till ett regionaltverksamhetsområde inom polisorganisationen samt att länspolisorganisationenför detta verksamhetsområde skall vara inordnad i i . I motionen 1973: 143 av i Agnas m. (m) hemställs att avslår Kungl. Maj:ts förslag att Västernorrlandsoch skall förenas till ett verksainhetsområde inom polisorganisationen. Imotionen 1973: 268 av i m.fl. (fp) hemställs såvitt nuär i fråga att , såvitt avser polisdistriktens storlek och antal, somsin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad som i detta hänseende anförts imotionen (yrkande B delvis). Imotionen 1973: 615 av m. fl. (c, fp, vpk) hemställs attriksdagen dels icke godkänner att och förenastill ett regionalt verksamhetsområde inom polisorganisationen, dels som sinmening ger Kungl. Maj:t till känna att eventuella förslag till ändringar avpolisdistriktsindelningen bör underställas för prövning medhänsynstagande även till medborgarservice och till den önskade regionalastrukturen. Imotionen 1973: 1081 av herrar i (fp) och Öhvall (fp) hemställs attriksdagen avslår Kungl. Maj:ts förslag att och länförenas till ett regionalt verksamhetsområde inom polisorganisationen. Ärendetstidigare handläggning m. m. Statsmakternas ställningstagande till den framtidapolis- och åklagardistriktsindelningen och till den regionalapolisverksamheten (prop. 1971: 173, JuU 1972: 1, rskr 1972: 19) innebär aUvissa allmänna riktiinjer JuU 1973: 37 2 hardragits upp för en reform. Reformen syftar i första hand tUl en indragning aven del mindre polis- och åklagardistrikt men kan också komma att medföra attvissa län uite kan behållas som självständiga verksamhetsområden för denregionala polisorganisationen. Län som består av endast ett eller tvåpolisdistrikt kan enligt de principer som har antagits av förassamman med angränsande län tUl ett verksamhetsområde. Detankommer i princip på Kungl. Maj:t att efter erforderiig utredning besluta omde ändringar i polis- och åklagardistriktsindelningen som anses motiverade.Övervägs en ändrad indelning i verksamhetsområden för den regionalapolisorganisationen, skall frågan underställas prövning. Inomjustitiedepartementet har imder 1972 upprättats två promemorior angåendeindelningsändringar på polisväsendets område, den ena (Ds Ju 1972: 30) avseendeJämtlands län och den andra (Ds Ju 1972: 32) avseende Västemorrlands län.Beträffande föreslås att Svegs polisdistrikt skall förenas medÖstersunds polisdistrikt med som centralort. I fråga omVästernorrlands län föreslås att polisdistrikt skall sammanföras medHämösands polisdistrikt med som centralort. Några beslut har inte fattatsmed anledning av förslagen i promemorioma. Enligt vad som upplysts har dockbeträffande Svegs polisdistrikt gjorts det ställningstagandet inom att ett förenande med polisdistrikt icke är aktuelltför närvarande. Det kan tilläggas att tjänsten som polismästare i Svegspolisdistrikt är vakant och enligt särskilt beslut av Kungl. Maj:t inte skaUåterbesättas tiUs vidare utan uppehållas med förordnande. Ibetänkandena JuU 1973: 4 och JuU 1973: 25 hemställde utskotiet att riksdagentUl höstsessionen med årets riksdag skuUe uppskjuta behandlingen avpropositionen och motionerna i de delar som angivits i det föregående. I detförstnämnda betänkandet uttalade utskottet att den i propositionen föreslagnaändringen i och för sig är förenlig med de av statsmakterna beslutaderiktlinjerna för en begränsad reform av den regionala polisverksamheten rnenframhöll också att lämpligheten av en indelningsändring, som framgår avutskottets av godkända betänkande i ämnet föregående år, i varjesärskilt fall måste bedömas under hänsynstagande till den regionalaproblematiken. Utskottet konstaterade vidare att det i raotionerna 1973: 143,1973: 615 och 1973: 1081 uttalas farhågor för a« en indelningsändring ienlighet med Kungl. Maj:ts förslag skulle medföra problem för den regionalapolisverksamheten samt att ett beslut härom enligt motionärerna också skullekunna föregripa länsberedningens ställningstaganden tiU den regionalasamhällsförvaltningens uppgifter och organisation. Med hänsyn härtill och dåönskemål hade framställts om att utskottet innan ställ- JuU 1973: 37 3 ningtogs till Kungl. Maj:ts förslag på ort och ställe skulle informera sig om delokala förhållandena och berörda kommuners och myndigheters syn på enindelningsändring förordade utskottet att ifrågavarande ärende skulleuppskjutas till höstsessionen med riksdag. biföll vadutskottet hemställt i betänkandena. Utskottethar därefter vid ett studiebesök i haft ingående överläggningarmed företrädare för närmast berörda myndigheter, kommuner ochpersonalorganisationer i främst . Deanslagsfrågor, som har samband med Kungl. Maj:ts i det föregående angivnaförslag rörande ändringar inom den regionala polisverksamheten, har prövats avriksdagen under vårsessionen (CU 1973: 3 s. 13, rskr 1973: 36). remitterade motioner rörande personalorganisationen inomlänspolisorganisationen i och upptas tillbehandling i civilutskottets betänkande CU 1973: 29. I detta betänkande behandlar utskottet olikaförslag rörande den polisiära indelningen, nämligen dels ett i 1973 årsstatsverksproposition framlagt förslag att och Jämtlandslän skall förenas till ett regionalt verksamhetsområde inompolisorganisationen, dels motionsförslag att en sådan sammanföring inte skallkomma tUl stånd, dels motionsförslag med önskemål om uttalanden frånriksdagens sida rörande polisdistriktsindelningen. Kungl.Maj:ts förslag rörande den regionala polisverksamheten gmndas på de allmännariktimjer som riksdag drog upp för en reform av denna verksamhet ochför den framtida polis- och åklagardistriktsindelningen. Reformen syftar iförsta hand till en effektivisering av polisverksamheten, på det lokala planetgenom sammanslagning av vissa mindre bärkraftiga polis- och åklagardistrikt ochregionalt genom sammanföring i vissa fall av län som består av endast ett, tvåeller i rena undantagsfall tre polisdistrikt med angränsande län till ettverksamhetsområde. Vadförst gäller den regionala polisverksamheten bör erinras om att beslutinte syftade till någon genomgripande reform på regionplanet i överensstämmelsemed vad som föreslagits av poUsutredning utan endast tUl provisoriskaåtgärder som inte skulle göras mer omfattande än vad som var nödvändigt för atttillgodose ett rimligt krav på effektivitet och rationell organisation. Dennabegränsade målsättning motiverades av det omfattande utredningsarbete rörandelänsorganisationen, som pågått oavbratet underpraktiskt taget och som bildar utgångspimkt för arbetetinom den tillsatta länsberedningen. JuU 1973: 37 4 ligtsina direktiv sammanfatta och komplettera utredningsmaterialet innanstatsmakterna slutligt prövar den regionala samhällsverksamhetens organisation.En viktig uppgift för beredningen är att bedöma behovet av samordning såvälinom varje verksamhetsgren som mellan olika verksamhetsgrenar och lägga framförslag till organisation av samhällsverksamheten på regional nivå. En annanviktig uppgift är att ta ställning till lämpliga geografiska arbetsområden förden sekundärkommunala verksamheten och för den decentraliserade statligaförvaltningen. Riktlinjernaför den begränsade reform som statsmakterna enligt vad ovan sagts stannade förnär det gäller den regionala polisverksamheten drogs upp under hänvisning tillett direktivuttalande att länsbered-, ningens arbete inte borde hindrapartiella reformer på områden där sådana framstod som särskilt angelägna,under förutsättning dock att statsmakternas framtida ställningstaganden inteföregreps eller avsevärt försvårades. Underärendets handläggning inom utskottet har den åsikten framförts att varje annatställningstagande än bifall till Kungl. Maj:ts föreliggande förslag skulle ståi strid med principuttalanden i samband med polisreform.Därvid har särskilt pekats på utskottets av godkända yttrande attdet i län, som efter distriktssammanslagningar kommer att bestå av endast etteller två polisdistrikt, inte rimligen kan finnas utrymme för en regionalorganisation med huvuduppgift att inspektera och samordna verksamheten mellandistrikten. Uttalandet har sammanstäUts med det faktum att bestårav två polisdistrikt, varav det ena, Svegs polisdistrikt, föreslagits bliindraget. Ianledning av denna argumentering vill utskottet understryka att återgivnauttalande inte bör ses isolerat från ställningstaganden i övrigt isamband med reform. Av intresse i förevarande sammanhang är främstbeslutet att varje indelningsändring rörande den regionala organisationenskall underställas prövning så att dess ställningstagande till denregionala problematiken över huvud taget inte föregrips. Beslutet innebär attriksdagen förbehållit sig rätten att i varje fall av ifrågasattindelningsändring på regionplanet pröva om någon förändring lämpligen bör kommatill stånd. Vidett studiebesök i har utskottet haft ingående överläggningar medföreträdare för närmast berörda myndigheter, kommuner ochpersonalorganisationer i främst . Vad därvid förekommit har inteövertygat utskottet om att Kungl. Maj:ts förslag som endast innebär enprovisorisk lösning har sådana fördelar från polisiär, ekonomisk eller annansynpunkt att det i ett läge där man inte kan överblicka dess konsekvenser vadgäller den regionala samhäUsför-valtningen i stort bör genomföras mot framförallt bestämda önskemål. Förslaget kan enligt utskottets meninginnebära en JuU 1973: 37 5 sammanbmdningav Jämtiands och på ett sätt som kan medföra svårighetervid en framtida organisation av den regionala samhällsverksamheten, inte baranär det gäller att tillgodose önskemålet att de polisiära verksamhetsområdenaom möjligt bör sammanfalla med områdena för andra förvaltningsverksamheter utanockså om uppgiften blir att söka passa in den polisiära indelningen i ettdifferentierat regionalt mönster. Det kan också befaras att ett genomförandeav förslaget kan uppfattas som ytterligare ett led i den centralisering ochuttunning av polisresurserna i glesbygderna och i den utglesning i servicenätetöver huvud taget som påtalas i de i ärendet väckta motionerna. Beaktas bör vidareatt enligt vad som upplysts en indragning av Svegs polisdistrikt inteför närvarande är aktuell. kommer därför tills vidare att beståav två polisdistrikt. Påanförda skäl avstyrker utskottet att godkänner Kungl. Maj:ts förslagatt och förenas tili ett regionaltverksamhetsområde inom polisorganisationen. Därest trots vadutskottet anfört skulle godkänna den föreslagna sammanföringen, har utskottetingen erinran mot att länspolischefsorganisationen för det nyaverksamhetsområdet som Kungl. Maj:t föreslagit skall vara inordnad ilänsstyrelsen i . Utskottets ställningstagande i huvudfrågan innebäratt utskottet tillstyrker bifall till motionerna 1973: 143 och 1973: 1081 samttill motionen 1973: 615 såviU gäller den regionala polisverksamheten. Vadhärefter gäller föreliggande förslag beträffande polisdistriktsindelningeninnebär dessa att som sin mening skall ge till känna vissauttalanden som görs i motionerna 1973: 268 (yrk. B delvis) och 1973: 615 (yrk.2). 1 motionen 1973: 268 rör uttalandena polisdistriktens storlek och antal,och den meningsyttring som motionärerna vill ha sanktionerad går ut på attnågon ytterligare centralisering och uttunning av polisresurserna i framförallt glesbygdsområden inte bör komma till stånd. I motionen 1973: 615hemställs, såvitt nu är i fråga, att skall ge till känna att förslagtill ändringar av polisdistriktsindelningen bör underställas förprövning med hänsynstagande även till medborgarservice och till den önskadesociala strukturen. Ianledning av önskemålet i motionen 1973: 268 vill utskottet återge vissa avriksdagen godkända uttalanden som utskottet gjorde i samband med prövningen av1972 års reform rörande polisväsendet. Utskottet framhöll bl. a. som en viktigutgångspunkt att en distriktsindel-ningsreform inte får bli så långtgående attden leder till en icke önskad centralisering av uppgifterna i polisverksamheteneller rubbar förutsättningarna för ett ökat, lokalt förankratinedborgarinflytande. Med särskilt avseende på glesbygdsområden uttalades ocksåatt en ändrad distriktsindelning inte får leda till att allmänheten i vissaområden får JuU1973: 37 6 ensämre polisiär service och att distriktsindelningen inte får stå i strid medden lokaliseringspolitik som statsmakterna från sysselsättningssynpunkt ellerav andra skäl söker främja. Utskottet framhöll vidare att frågan om en ändradpolisdistriktsindelning inte kunde bedömas uteslutande med utgångspunkt iönskemålet om en rationell polisverksamhet, utan rationalis.eringsintressetmåste vägas mot allmänna intressen av annan art. Mot denna bakgrund ansågutskottet att personalförstärkningar borde övervägas som ett alternativ i varjesärskilt fall då en distriktssammanslagning ifrågasattes. Vidare måste enligtvad utskottet uttalade stor hänsyn tas till praktiska lämplighets-synpunkter,bl.a. av näringsgeografisk och kommunikationsmässig natur. Vadsålunda anfördes äger alltjämt giltighet. Med hänsyn härtill saknas anledningför till det tUlkännagivande motionärerna önskar. Ävenönskemål överensstämmande med det som framförs i motionen 1973: 615 ochinnebärande att förslag tiU ändringar i polisdistriktsindelningen börunderställas prövades av riksdag. Yrkandet ogUlades avutskottet i dess av godkända betänkande under åberopande av bl. a.att ett sådant underställningsförfarande skulle innebära en frånadministrativa utgångspunkter omständlig ordning och strida mot den praxis somtillämpats vid ändringar i den polisiära eller judiciella indelningen och iandra liknande sammanhang. Några omständigheter som bör föranleda ett annatställningstagande i detta hänseende har inte förekommit. I enlighet härmedavstyrker utskottet bifall till motionen 1973: 615 i denna del. Anledning kandock finnas att erinra om följande uttalande i samma betänkande: SjälvfaUetbör emellertid----- höras om i visst fall någon avvikelse frånangivna riktlinjer befinnes erforderlig. Utskottet utgår också från att fråganunderställes prövning om i visst fall tvekan skulle uppstå huruvidaen indelningsändring står i överensstämmelse med de uppdragna riktlinjernaeller eljest särskilda skäl talar härför. Sådana skäl bör anses föreligga om t.ex. en planerad indragning är starkt motiverad med hänsyn till önskemålet attrationalisera polisverksamheten men står i uppenbar strid mot deregionalpolitiska strävandena. I övrigt ger föreliggande förslag icke anledningtUl något uttalande. A. att med bifaU tiU motionerna 1973: 143och 1973: 1081 samt motionen 1973: 615 i motsvarande del icke godkänner Kungl.Maj:ts. i propositionen 1973: 1, bil. 4, framlagda förslag tUl ändringar inomden regionala polisverksamheten, JuU 1973: 37 7 B. att beträffandepolisdistriktsindelningen avslår motionerna 1973: 615 och 1973: 268 i dennadel. Närvarande:fru (), fröken (), (), fröken (), herrar Larfors (s), (). i (fp), (), (), fm Bergander (s), herrar Måbrink (vpk), iRöstånga (fp), (), i (s) och Stjemström (c). avfröken (), fröken (), herrar Larfors (s), (), fruHjelm-Wallén (s), (), och i (s), sombeträffande ändringar inom den regionala polisverksamheten anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 3 med orden "Vad först" och slutar på s. 5 med orden"regionala polisverksamheten" bort ha följande lydelse: Vadförst gäller den regionala polisverksamheten bör erinras om att 1967 årspolisutredning, vars förslag låg till gmnd reform, föreslog engenomgripande reform av den regionala polisorganisationen, innebärande attlandet delades in i åtta polisregioner, vilka skulle omfatta i princip 34 län.Förslaget innebar vidare att inte längre skulle vara högstapolismyndighet i länet. I stället skulle regionala polisstyrelser inrättas.Utredningens förslag motiverades med att länen inte längre var lämpliga somverksamhetsområden för den regionala polisverksamheten, eftersom funktionernagenomgående är knutna till större områden än län. Utredningen framhöll därvidsärskilt att det vid trafikövervakningen, som är en av de viktigaste operativauppgifterna för de regionala polisorganen, visat sig nödvändigt attrikspolisstyrelsen i viss omfattning samordnade och planeradetrafikövervakningsarbetet och därvid sammanförde länen i regioner som i stortsett motsvarar mititär- och civilområdena. Enligt utredningen var länensresurser som rpgel inte heller tillräckliga för en effektiv planering av den brottsbekämpandeoch brottsuppdagande verksamheten eller för snabba effektiva insatser vidallvarliga ordningsstörande händelser. Vidare ansåg utredningen, att det är avstor betydelse att det regionala polisorganet har en bärkraftigpersonalorganisation med JuU 1973: 37 8 tillgångtill polismän som är specialister inom olika grenar av polisverksamheten.Slutiigen åberopade utredningen konsekvenserna av en nedskäming av antaletpolisdistrikt till ca 90 distrikt. Efter en sådan reform motiverade deregionala uppgifterna enligt utredningens mening inte en organisation inuvarande form. Polisutredningensförslag bedömdes i den proposition som föregick reform (prop. 1971:173) av föredragande statsrådet vara väl ägnat att skapa goda fömtsättningarför en effektiv och rationell regional polisverksamhet. Ett genomförande däravansågs emellertid innebära risker för ett föregripande av statsmakternasställningstagande till den regionala samhällsverksamhetens organisation ochuppgifter över huvud taget. Frågorna härom var vid tiden för propositionensframläggande och är alltjämt föremål för en samlad bedömning 1970tillsatta länsberedningen. Medhänsyn till arbetet inom länsberedningen kom statsmakternas beslut attbegränsas till att avse en partiell reform, inriktad på en breddning av denregionala polischefens verksamhetsområde i enlighet med vad inledningsvisanförts. Reformen borde enligt departementschefen ses som ett provisorium somdock skapade förutsättningar för att komma tiil rätta med en del av denregionala organisationens brister. Vidriksdagsbehandhngen av förslaget underströks i justitieutskottets av riksdagengodkända betänkande att reformen så till vida var en konsekvens av distriktsindelningsreformenatt det i de län, som efter distriktssammanslagningar kommer att bestå avendast ett eller två polisdistrikt, inte rimligen kunde finnas utrymme för enregional organisation med huvuduppgift att inspektera och samordnaverksamheten mellan distrikten. Reformen borde, främst med hänsyn tillangelägenheten av att icke föregripa länsberedningens arbete, stanna vidsamman-föringar av sådana län. Möjligen kunde, som departementschefen anfört,även län med tre distrikt komma i fråga. Skälen för sammanföring av sådana länmed andra borde dock enligt utskottets mening vara mycket starka. Härutövertillades, såvitt nu är av intresse, att ifrågasatta indelningsändringar påregionplanet borde underställas prövning, så att dess ställningstagandetill den regionala problematiken över huvud taget inte föregreps. Jämtlandslän består av två polisdistrikt, efter statio-neringsorterna icentralvaktområdena benämnda Svegs och polisdistrikt. Med hänsynhärtill kan i överensstämmelse med vad som från sida uttaladesföregående år något utrymme rimligen inte finnas inom länet för en regionalorganisation med huvuduppgift att inspektera och samordna verksamheten mellandistrikten. Utskottet har också vid ett studiebesök kunnat konstatera att debrister, som enligt polisutredning utmärker den regionala polis- JuU 1973: 37 9 organisationeni stort, i stor utsträckning föreligger inom . I föreliggandemotioner och eljest i ärendet uttalade farhågor för att länsberedningens arbetekan försvåras eller föregripas är enligt utskottets mening betydligtöverdrivna. Hänsyn till beredningens arbete har tagits genom statsmakternasbeslut att inte lägga polisutredningens förslag till grund för en reform utan istället tills vidare stanna för en provisorisk, mindre genomgripande lösning.Länsberedningen har också, enligt vad utskottet inhämtat, förklarat sig inte hanågot att erinra mot den nu ifrågasatta sammanföringen. Hänsyn till kommandeställningstaganden till den regionala samhällsförvaltningens uppgifter ochorganisation kan sålunda inte rimligen åberopas mot förslagets genomförande. Härutöverbör understrykas att Kungl. Maj:ts förslag inte, som antytts i föreliggandemotioner, innebär någon försämring vad gäller den polisiära servicen ellerpolisens kontakter med allmänheten över huvud taget.Länspolischefsorganisationen har visavi allmänheten inga uppgifter vilkasfullgörande påverkas av om den är inordnad i i det egna läneteller i i angränsande län. Lokala önskemål om bibehållen polisiärservice, framför allt på övervakningssidan, har för läns vidkommandetUlgodosetts genom Kungl. Maj:ts ställningstagande att indragning av Svegspolisdistrikt f. n. inte är aktuell. Påanförda skäl tillstyrker utskottet till fullföljande av beslut förslaget om en sammanföring av och tUl ettregionalt verksamhetsområde inom polisorganisationen.Länspolischefsorganisationen för det nya verksamhetsområdet bör som Kungl.Maj:t föreslagit vara inordnad i i . Erforderligaändringar av organisatoriskt och annat slag i länsstyrelseorganisationen civilutskottet. Utskottetsställningstagande innebär att utskottet avstyrker bifall till motionerna 1973:143 och 1973: 1081 samt motionen 1973: 615 såvitt gäller den regionalapolisverksamheten. delsatt utskottets hemställan under A bort ha följande lydelse: A. att med avslag på motionerna 1973: 143och 1973: 1081 samt motionen 1973: 615 i motsvarande del tUlstyrker godkännandeav Kungl. Maj:ts i propositionen 1973: 1, bU. 4, framlagda förslag till ändringinom den regionala polisverksamheten.