bet · FW01SfU10 · 1973-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1973 SfU 1973:10 betänkande i anledning av motioner om ökade pensionsförmåner åt handikappade m. m. I detta betänkand(;'behandlas motionen 1973:153 av (), i vilken hemställsatt hos Kungl. Maj :t anhåller om utredning och förslag tillförbättring av stödet till de olika grupperna av handikappade; motionen 1973:420 av . (fp), i vilken hemställs att beslutar att hos Kungl. Maj:tbegära en översyn av pensionsreglerna för handikappade i syfte att 1. möjliggöra förpersoner med partiell förtidspension att tillgodoräkna sig ATP-poäng förinkomst av förvärvsarbete för att höja dels ålderspensionen, dels den utgåendeförtidspensionen, 2. personer somuppbär förtidspension under del av år skall kunna tillgodoräkna sig pensionspoängför inkomst under den återstående delen av året; motionen 1973:1139 av herrarJohansson i Holmgärden (c) och Stridsman (c), i vilken hemställs att riksdagenhos Kungl. Maj:t anhåller om översyn av lagen om allmän försäkring, syftandetill att den som har halv förtidspension skall kunna tillgodoräkna sigpensionspoäng för inkomst av förvärvsarbete. Rätt till tilläggspension grundasenligt 11 kap. 1 § lagen om allmän försäkring på inkomst av förvärvsarbete. Förvarje år, som försäkrad haft sådan inkomst överstigande basbeloppet, skallpensionsgrundande inkomst beräknas för honom. Denna inkomst läggs sedan tillgrund för fastställande av pensionspoäng. Medeltalet av de femton högsta poängtalenbestämmer ålderspensionens storlek. Förtidspensionen inomtill-läggspensioneringen beräknas efter två skilda metoder beroende på ominvaliditeten inträffat i nära anslutning till tid då den försäkrade varitverksam i förvärvslivet eller . Den förstnämnda metoden bygger på ettsystem med antagandepoäng, som innebär att pensionen beräknas som om denförsäkrade tillförts pensionspoäng fr. o. m. det år då pensionen började utgåt. o. m. det år då den försäkrade fyller . Poängen skall som regel geuttyck för den försäkrades förvärvsförmåga som fullt arbetsför. Föreligger inteförutsättningar för en beräkning med antagandepoäng, skall pensionen beräknaspå grundval enbart av de poäng och poängår som tillgodoräknats den försäkrade för år före För rätt till pension krävs minst trepensionsår och för rätt tUl full pension minst 30 poänggivande år. All inkomst av förvärvsarbete är inte pensionsgrundande.Undantag görs t. ex. för inkomster förväivade före det år den försäkrade fyller16 år och han uppnår . Inte heller och det är denbestämmelsen som kritiseras i motionerna beräknas pensionsgrundande inkomstför år under vilket den försäkrade helt eller delvis åtnjuter förtidspensionfrån den allmänna försäkringen. Denna regel innebär att arbetsinsatser som enförsäkrad med partiell förtidspension utför saknar betydelse för vilkapensionspoäng som skall tillgodoföras honom. Om den försäkrade åtnjuterförtidspension från tilläggspensioneringen med antagandepoängberäkning, är hansåledes hänvisad till att behålla antagen pensionspoäng, oavsett hur mycketeller hur litet han arbetar. Åtnjuter han förtidspension enbart frånfolkpensioneringen eller uppbär han förtidspension från tilläggspensioneringenutan antagandepoängberäkning, kan han inte tillgodoföras några pensionspoäng.Detsamma gäUer för en försäkrad som lyfter hel förtidspension under del av årmen arbetar . För detta arbete kan han inte förvärvapensionspoäng. Arbetsgivare, som i sin tjänst har arbetstagare somåtnjuter förtidspension från den allmänna försäkringen, betalararbetsgivaravgift för lönen till denne enligt samma regler som gäller förarbetstagare i allmänhet. Man har med hänsyn tUl avgiftens kollektiva karaktärinte funnit skäl att upprätthålla strikt samband mellan erläggande av avgifteroch förvärv av pensionsrätt. Samband upprätthålls däremot i de fallförtidspensionären har inkomst av annat förvärvsarbete än anställning. Hanskall då inte erlägga tilläggspensionsavgift för denna inkomst. riksdagsbehandling, m. m. Frågan om de som åtnjuterförtidspension skall kunna förvärva ytterligare pensionsrätt genom sinaförvärvsinkomster berördes redan av pensionsutredningen. I sitt slutbetänkande(SOU 1955:32) föreslog utredningen ett system, enligt vilket den som åtnjötinvalidpension skulle gottskrivas s. k. fripoäng, som skulle svara motinvaliditetsgraden och för vilka premie inte skulle behöva erläggas. Förförvärvsinkomster skulle invalidpensionären få räkna premiepoäng fullt ut.Utredningens förslag genomfördes inte. lag om försäkring för allmäntUläggspension föreskrevs att förtidspensionärens faktiska inkomster inteskulle ha någon betydelse för hans pensionsrätt . Bestämmelserna idenna lag var i stora delar provisoriska. Förslag tUl en omfattande omarbetninglades fram av socialförsäkringskommitté (SOU 1961:29). a. att endast förtidspension, grundad på beräkning avantagandepoäng, skulle medföra att pensionsgrundande inkomst inte vidare ficktillgodoräknas. Om en förtidspensionär erhöll pension endast frånfolkpensioneringen eller från tilläggspensioneringen utan beräkning avantagandepoäng, fann kommittén det rimligt att han fick tillgodoräkna sig sin inkomst som pensionsgrundande. förslag kritiserades underremissbehandlingen. Det framhölls bl. a. att den föreslagna ändringen skullefå tiU följd att en förtidspensionär med ingen eller ringa anknytning tilltilläggspensioneringen kunde komma i förmånligare läge än en förtidspensionärmed den fastare anknytning som tillgodoräknande av antagandepoäng förutsatte.Den förre kunde nämligen i motsats till den senare förvärva pensionspoäng genomförvärvsarbete efter pensionsfallet. I propositionen 1962:90 med förslagtill lag om allmän försäkring avvisades socialförsäkringskommitténs förslag. Istället föreslogs att tilläggspensionslagens principer om beräkning avpensionsgrundande inkomst för invalider skulle överföras till den nya lagen.Som skäl härför åberopade föredragande departementschefen remisskritiken. Hananförde också att kommittén inte berört problemet hur och under vilkaförutsättningar de pensionspoäng, som pensionären tjänat in, skulle läggas tillgrund för pensionsberäkningen. Här mötte enligt departementschefen fleravanskliga problem som behövde belysas allsidigt. Man måste också se till attdet inte öppnades vägar för spekulation på systemets bekostnad. Riksdagengodtog vad föredragande departementschefen anfört. Pensionsförsäkringskommitténsammanfattade i sitt betänkande Pensionstillskott m.m. (SOU 1968:21) sininställning till frågan om de partiellt arbetsföras möjlighet att tjäna inpensionspoäng sålunda. Om det föreliggande problemet kansammanfattningsvis sägas, att det kvantitativt sett har en liten betydelse.Vidare är att märka att nuvarande ordning ofta är gynnsam för dem som åtnjuterförtidspension med antagandepoängberäkning men är ogynnsam förandra förtidspensionärer. En lösning, som enbart berör sistnämnda pensionärer,har den nackdelen med sig att den kommer att gynna dessa i förhållande till densom har låg pension med antagandepoängberäkning. Ett tröskelförhållande uppståralltså. En ordning, som berör alla förtidspensionärer, skapar orättvisormellan olika kategorier av dem som uppbär förtidspension medantagandepoängberäkning. Även här blir det alltså fråga om tröskelproblem.Varje lösning kommer dessutom att medföra problem såväl i fråga om hur denyförvärvade poängen skall få användas som i fråga om avgiftsbetalningen. Kommittén anförde därjämte att desshuvudförslag om pensionstUlskott särskilt gynnade dem som hade låg eller ingentUläggspension, dvs. just dem för vilka nuvarande poängberäkningsbestämmelserkunde sägas vara tUl nackdel. Med hänsyn härtill och till olägenheterna av attbestämmelserna utformades på annat sätt ansåg kommittén tillräckliga skäl saknasför att ändra reglerna om beräkning av pensionspoäng för den som åtnjötpartiell förtidspension. Under remissbehandlingen av pensionsförsäkringskommitténsbetänkande berörde omkring en tredjedel av remissorganen direkt eller indirektförevarande fråga. Meningarna om kommitténs ställningstagande var I propositionen 1969:3 med förslag till lag ompensionstillskott, som grundade sig på pensionsförsäkringskommitténsbetänkande, berördes inte frågan om pensionspoäng till den som uppbar partiellförtidspension. Inte heller vid riksdagsbehandlingen togs frågan upp. I motioner till riksdagefterlystes förslag till sådana ändringar av gällande regler att personer medpartiell förtidspension skulle kunna tjäna in ATP-poäng för inkomst avförvärvsarbete. På hemställan av andra lagutskottet avslog riksdagenmotionerna. I utlåtande 1970:61 anförde andra lagutskottet bl, a. följande. Även om de påtalade bestämmelsernasålunda berör endast en mindre del av de partiellt förtidspensionerade, får denomständigheten i och för sig inte ensam utesluta att man ändrar bestämmelserna.Som pensionsförsäkringskommittén redovisat kommer emellertid en ändring avreglerna att medföra att nuvarande tröskeleffekter ersätts av andra samtidigtsom komplikationer kan inträffa såväl i fråga om rätten att utnyttja förvärvadepensionspoäng som i fråga om beräkning och betalning av pensionsavgifter.Utskottet vill därför i likhet med ett antal remissinstanser däriblandriksförsäkringsverket ansluta sig till kommitte'ns uppfattning atttUlräckliga skäl inte föreligger att ändra reglerna om beräkning avpensionspoäng för den som åtnjuter partiell förtidspension. Frågan om möjligheterna förförsäkrad som uppbär partiell förtidspension att erhålla rätt till ATPbehandlades även av riksdag. I sitt av godkända betänkande1971:35 hänvisade socialförsäkringsutskottet till de skäl mot att införa ensådan rätt som framförts av andra lagutskottet . Utskottet konstateradeäven att de skäl som talade för avslag beträffande partielltförtidspensionerades möjlighet att förvärva ATP-poäng också kunde åberopas motförslaget att tillerkänna personer, som under del av år uppbar förtidspension,rätt att för förvärvsinkomster under åsterstoden av året tjäna in ATP-poäng.Det i fråga om de partiellt förtidspensionerade åberopade skälet att problemettorde ha en kvantitativt sett liten betydelse gällde enligt utskottets mening iännu högre grad för dem som uppbar förtidspension under del av år. Sedan frågan om ökade pensionsförmåner åt handikappadehade aktualiserats genom motioner även vid riksdag, uttaladesocialförsäkringsutskottet i sitt av godkända betänkande 1972:17 bl.a. följande. Enligt utskottets mening saknasanledning att frångå den ståndpunkt intagit 1970 och 1971. Deförsäkrade som motionärerna i första hand avser att hjälpa med sina förslag ärde sorn har ringa eller ingen ATP. Genom de: av riksdag beslutadepensionstillskotten kommer emellertid sådana försäkrades pensionsförhållandenatt gradvis förbättras. De invändningar som kan resas mot nuvarande ordningförlorar alltså i styrka efter hand som pensionstillskotten växer. 7 § lagen om allmän försäkring skall för försäkrad som åtnjuter förtidspension pensionen dras in eller minskas omvederbörandes arbetsförmåga väsentligt förbättras. Som denna bestämmelsetUlämpas i praxis torde den enligt utskottets mening innebära att en partielltförtidspensionerad, när han har förutsättningar att mer varaktigt utföra ettarbete som ger högre pensionspoäng än den som ligger till grund förförtidspensionen, kommer att mista sin pension och därigenom få möjlighet atttjäna in ATP-poäng. Avslutningsvis vill utskottet erinra om attpensionsålderskommUtén enligt sina direktiv har att pröva frågan omstandardsäkring av pensionerna och därvid ägna särskild uppmärksamhet åt deunga invaliderna. På grund av det anförda anser utskottet sig böra avstyrkabifall till motionerna. Pensionsgrundande inkomst inomtilläggspensioneringen beräknas inte för år eller del därav under vUket denförsäkrade åtnjuter förtidspension från den allmänna försäkringen. Denna regelinnebär att arbetsinsatser som en försäkrad med partiell förtidspension utförsaknar betydelse för vilken pensionspoäng som skall tillgodoföras honom. Om denförsäkrade åtnjuter förtidspension från tilläggspensioneringen medantagandepoängberäkning, är han alltså hänvisad till att behålla antagenpensionspoäng, oavsett om han arbetar mer eUer mindre än som betingas avnedsättningen i hans arbetsförmåga, och åtnjuter han förtidspension enbartfrån folkpensioneringen eller uppbär han förtidspension från tilläggspensioneringenutan antagandepoängberäkning, kan han inte tillgodoföras några pensionspoäng.Detsamma gäller för en försäkrad som lyfter hel förtidspension under del av årmen arbetar . Motionärerna i motionen 1973:1139 anser att arbete somutförs av den som p. g. a. handikapp eller av andra skäl har nedsattarbetsförmåga bör berättiga till ATP vid uppnådd pensionsålder. De begär därföratt hos Kungl. Maj:t anhåller om översyn av AFL, syftande till attden som uppbär halv förtidspension skall kunna tillgodoräkna sig pensionspoängför inkomst av förvärvsarbete. Ett längre gående utredningsyrkande framställsi motionen 1973:420. Motionärerna menar att den som uppbär partiellförtidspension bör ha möjlighet att genom förvärvsarbete intjäna ATP-poäng föratt höja inte bara ålderspensionen utan också utgående förtidspension. De anserockså att försäkrad som uppbär förtidspension under del av år skall kunnatillgodoräknas pensionspoäng för inkomst under den återstående delen av året. Det längst gående utredningsyrkandet i förevarandesammanhang återfinns i motionen 1973:153. I denna framhålls att det alltjämtfinns grupper av handikappade som är försummade. Som exempel nämns dehörselskadade. Dessa kan - menar motionären inte sjukskrivas för att gå pårehabiliteringskurs och inte heller få pension på grund av hörselskada, även omskadan är grav. Mot bakgrund bl. a. härav begär motionären utredning ochförslag till förbättring av stödet till de olika grupperna av handikappade. Pensionsförsäkringskommitténhar i sitt betänkande Pensionstillskott m. m. (SOU 1968:21) ingående redovisat de skäl som enligtkommitténs mening talar mot att ändra nuvarande poängbéräkningsbestämmelser.Dessa skäl, utförligt redovisade i den inledningsvis lämnade redogörelsen, hargodtagits av i samband med att motioner med samma eller Uknandeyrkanden som de nu behandlade avvisats av 1970, 1971 och 1972 Gfr 2LU1970:61, SfU 1971:35 och SfU 1972:17). Enligt utskottets mening saknas anledning att frångå denståndpunkt rörande handikappades möjligheter att tillgodoräkna sigpensionspoäng som tidigare intagit. Denna inställning vinner starktstöd i det förhållandet att pensionsålderskommittén, som enligt sina direktivskall ägna särskild uppmärksamhet åt de unga invalidernas pensionsförhållanden,beräknas slutföra sitt arbete . Med hänsyn till den betydelse mani direktiven tillmätt just frågan om förbättrade pensionsförhållanden för ungainvaUder anser sig utskottet kunna utgå från att kommitténs förslag får ettsådant innehåll att syftet med de nu aktuella motionerna bUr i huvudsaktillgodosett. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna1973:420 och 1973:1139. ' Motionären i motionen 1973:153 gör gällande att enhörselskadad inte skulle ha möjlighet att erhålla pension på grund av sin hörselskada.Utskottet kan inte dela denna uppfattning. Någon bestämmelse av angiveninnebörd finns inte intagen i AFL, och av statistikframgår för övrigt att förtidspension i ett antal fall beviljats just på grundav hörselskada. Vad särskilt angår utredningskravet i motionen vill utskotteterinra om ätt Kungl. Maj:t uppdragit åt attundersöka tillämpningen av gällande regler om invaliditetstillägg ochinvaUditetsersättning. Verket har som en första etapp iarbetet med detta uppdrags fullgörande sammanställt en rapport (VissainvaUditetsförmåner frän folkpensioneringen, Rfv 11:100) med ett omfattandestatistiskt material. är verket i färd med att undersöka huravgränsningen av kretsen bidragsberättigade bör ske och om det kan vara befogatatt införa en lägre grad av ersättning för vissa fall som är uteslutna frånbidrag. Verkets fortsatta utredningsarbete sker i samråd med statenshandikappråd. Med det anförda anser utskottet sig ha besvarat motionen 1973:153 Med hänvisning till det anfördaherriställer utskottet att avslår 1. motionen1973:153, 2. motionen1973:420, 3. motionen1973:1139. Närvarande: herrar (), (), Ringaby(m), i (s), i Nennesholm (c), i (s), * (s), herrar (), i (m), iStockholm (vpk), i (c), fröken (), herrar Anderssoni (c). () och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. av fröken () och (), vilkaansett dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 5 med orden "Pensionsförsäkringskommitténhar" och slutar på s. 6 med orden "och 1973:1139." bort haföljande lydelse: har i sitt betänkandePensionstiUskott m. m. (SOU 1968:21) redovisat de skäl som enligt kommitténsmening talar mot att införa en rätt för dem som uppbär partiell förtidspensionatt tjäna in ATP-poäng. KommUtén framhåller därvid att frågan om rätt till ATPför de partieUt förtidspensionerade kvantitativt sett har liten betydelse ochatt nuvarande ordning ofta är gynnsam för dem som åtnjuter förtidspension medantagandepoängberäkning men ogynnsam för andra förtidspensionärer.Vare sig man söker åstadkomma en lösning som berör endast dem som åtnjuterförtidspension utan antagandepoängberäkning eller en lösning som berör allaförtidspensionärer uppkommer tröskelproblem. 1 förra fallet gynnar man menarkommittén dem som åtnjuter förtidspension utan antagandepoängberäkning, och idet senare fallet skapar man orättvisor mellan olika kategorierförtidspensionärer som uppbär förtidspension med antagandepoängberäkning. Utskottet är inte övertygat om att införande av en rätttill ATP för vissa partiellt förtidspensionerade skulle behöva medföra någramer betydande tröskelproblem av den art som pensionsförsäkringskommitténantytt. I vart fall kan enligt utskottets mening en sådan åtgärd inte varaägnad att medföra orättvisor av den omfattning som gällande bestämmelseruppenbarligen innebär för vissa förtidspensionärer. Inte heller i övrigt kanutskottet finna att de av kommittén framförda skälen för att bibehållanuvarande bestämmelser oförändrade är så vägande, att man inte bör ingåendepröva olika möjligheter att utforma bestämmelser som undanröjer eller minskarde negativa effekterna av nuvarande ordning. En grundläggande princip inomtilläggspensioneringen är att inkomster av förvärsarbete skall grundapensionsrätt. Inte minst med hänsyn härtill måste det anses otillfredsställandeatt pensiongrundande inkomst inte i något fall skall kunna beräknas för årunder vilken den försäkrade åtnjuter partiell förtidspension. Som framgår avden inledningsvis lämnade redogörelsen föreslog pensionsutredningen i sittslutbetänkande (SOU 1955:32) ett system, enligt vilket den som åtnjötinvalidpension skulle kunna gottskrivas s.k. fripoäng, för vilka'premie inte skulle behöva erläggas. Fripoängen skulle svara motinvaliditetsgraden. För förvärsinkomster skulle invalidpensionärer enligtförslaget få räkna premiepoäng fullt ut. Även om ett system av antytt slagskuUe kunna medföra vissa administrativa problem anser utskottet att pensionsutredningensförslag mycket väl skulle kunna läggas till grund för fortsatt utredningsarbetei avsikt att förbättra pensionsförmånerna åt handikappade personer. Med detanförda anser utskottet sig böra förorda att frågan om rätt till ATP för demsom uppbär partiell förtidspension blir föremål för närmare utredning. Därvidbör också prövas frågan om rätt för personer, som uppbär förtidspension underdel av år, att tillgodoräkna sig pensionspoäng för inkomst under återstoden avåret. Som framgår av den redogörelsen harpensionsålderskommittén att pröva frågan om standardsäkring inom den allmännapensioneringen varvid kommittén särskilt skall beakta de unga invalidernasproblem. EnUgt utskottets uppfattning bör de i motionerna aktualiseradefrågorna lämpligen prövas inom ramen för kommitténs arbete. Utskottet förordardärför att motionerna överlämnas till denna kommitté för beaktande. dels att utskottet under punkterna 2 och 3 bort hemställa att i skrivelse tillKungl. Maj:t begär att motionerna 1973:420 och 1973:1139 överlämnas tillpensionsålderskommittén för beaktande. GOTAB 73 3405 S 197 3