bet · FW01KU49 · 1973-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1973 KU 1973:49 betänkande med anledning av motionom ökad administrativ service åt riksdagsledamöterna. I motionen 1973:122 av () hemstähs "1. att måtte tillsätta en arbetsgrupp med uppgiftatt innevarande riksdag framlägga förslag tih utökad administrativ service tihriksdagsledamöterna enligt de principer som anförts i motionen, 2. att sammaarbetsgrupp framlägger förslag thl ett system med viss portofrihet förledamötema för att därigenom förbättra kontakten med ahmänheten". 1 motionen anförs att arbetet som riksdagsledamot kraftigtförändrats under . Antalet plenitimmar och arbetet iutskotten har ökat. Mängden informationsmaterial i olika frågor har svähtstarkt, vilket medfört att inläsningstiden i ohka frågor bhvit allt längre,något som enligt motionären negativt påverkat ledamöternas möjhgheter att verkaäven utanför . Motionären anför att den starkt ökadearbetsbelastningen och det faktum att uppdraget bhvit allt svårare att förenamed civila sysslor starkt försvårat riksdagsledamötemas kontakter medallmänheten. I motionen anförs vidare att riksdagsmännen skulle fungeramera effektivt om de hade tillgång tih en egen kvahficerad sekreterare.Uppläggningen av arbetet skulle förenklas, kontakterna med allmänheten kunnabyggas ut och ledamöternas inlägg och ohka förslag skulle kunna beredasväsentligt bättre, vhket enligt motionären skuhe höja den allmänna kvalitetenpå arbetet i . I motionen föreslås att till varje ledamot ställs ettmaximerat belopp av förslagsvis till förfogande förkvalificerad hjälp i arbetet. För att underlätta kontakterna med allmänhetenföreslås vidare att varje ledamot erhåller portofrihet upp till ett visstbelopp, förslagsvis århgen. Vid riksdag hemställdebankoutskottet (BaU 1970:9) med anledning av motionsyrkanden (s, fp, c, m) attriksdagen skuhe uppdra åt att utreda frågan omökad service åt ledamöter, bl. a. avseende hjälp med kontorsmässigauppgifter som skrivarbete, framtagande av uppgifter ur arbetsmaterial m. m. Som ett resultat av förvaltningsstyrelsens utredninganvisas fr. o. m. 1971 (KU 1971:38) under huvudtiteln och dess verkm. 1 1973.4 saml. anslag till kontorshjälp thl ledamöter. Förinnevarande budgetår utgörs anslaget av . Anslaget, som fördelaspå partignipperna i förhållande tih dessas storlek, är dimensionerat så att tioledamöter förutsätts dela på ett kontorsbiträdes tjänster under åtta månader.Vid beräkningen bortses från ledamöter som är talman, vice talman,regeringsledamot, utskottsordförande och ordförande eller vice ordförande igruppen. Varje partigrupp beslutar dock själv hur det tillgänghga beloppet skahdisponeras. erhåller samtligaledamöter i s. k. kostnadsersättning med underhela året. Beloppet är skattepliktig inkomst enligt anvisningama thlkommunalskattelagen (1928:370) men de särskilda omkostnader som uppdraget somriksdagsledamot medför och som inte täcks av resekostnads- och traktamentsersätt-ningarär avdragsghla. Som exempel på sådana särskilda kostnader som avses täckas medkostnadsersättningen brukar anges hyreskostnader under icke-sessionstid,avgifter till riksdagsgruppens kansli, speciella resekostnader samt utgifterför telefon, porto och maskinskrivningshjälp. m. m. För att underlätta förriksdagsledamöterna att inhämta den information som är nödvändig för engmndlig sakbehandling av ärendena finns sedan 1955 riksdagensupplysningstjänst. Upplysningstjänsten skah tillhandagå ledamöter,utskott och övriga organ med sakuppgifter, sammanställningar och, i den månandra uppdrag inte eftersatts därigenom, utredningar i ämnen som angårledamötemas eller organens arbetsuppgifter. Informationsarbetet som är uppdelatpå två detaljer, en för ekonomisk-statistiska uppdrag och en för juridiska ochahmänna uppdrag, sysselsätter ett tiotal handläggare. Informations- ochutredningsuppdragen uppgick thl 3 363. Av dessa kom 3 263 frånriksdagsledamöter och återstoden från kammar-och utskottskanslier m. fl.Uppdragen fullgörs genom utarbetande av utredningar eller kortare rapporter,genom överlämnande av framtaget material och genom muntliga upplysningar. Förutom den service gerledamötema står plenum ej pågår sex av stenografertill de enskilda riksdagsledamöternas förfogande för mer kvalificeradesekrete-raruppgifter och mindre omfattande utredningsuppdrag. Frågor med anknytning tillriksdagsmännens arbetsvhlkor har behandlats av vid ett flertalthlfällen. Man har därvid bl. a. diskuterat riksdagsmännens möjhgheter att ävenverka utanför och därmed bevara en god kontakt med allmänhetenoch deras möjhgheter att få thlgång thl den information som är nödvändig för engrundlig sakbehandling av ärenden. riksdag beslöt med anledning av motionsyrkanden iämnet att uppdra åt talmanskonferensen att tillsätta en utredning angåenderiksdagens informationsbehov. lämnade i sitt betänkande(KU 1972:25) en utförhg redovisning av den tidigare riksdagsbehandlingen av dessafrågor, tih vilken här hänvisas. Utredningen om informationsbehov thlsattesunder . Enhgt direktiven skah utredningen arbeta med två frågor. Denena gäller behovet av sådan information, som direkt eller indirekt bildarunderlag för avgöranden av ärenden. Den andra frågan avser behovetav förbättrad information till ahmänheten om och dess verksamhet.Utredningen har inledningsvis koncentrerat arbetet till den andra av dessafrågor och räknar med att redovisa utredningsarbetet i dessa delar i ettdelbetänkande /74. Frågan om riksdagsmännensarbetsvillkor aktualiserades även under riksdagsbehandlingen av det nu somvilande antagna författningsförslaget. (KU 1973:26)ansåg att en särskild utredning borde tillsättas för att göra en allmän översynav arbetsformer. I motiveringen anförde utskottet: Vid behandhngen av det framlagdaförslaget till ny RO har utskottet funnit att det nu - efter drygt två årserfarenheter av arbetet i enkammarriksdagen föreligger behov av en ingåendeoch bred översyn av arbetsformer. Såsom närmare framgår av det avgrundlagberedningen redovisade materialet har arbetsuppgifter undersenare år blivit både mer omfattande och mer komphcerade. Tidsåtgången förarbetet såväl i kammaren som i utskotten har avsevärt ökat. Arbetsbelastningenunder vissa perioder av riksdagsåret, framför allt vid slutet av sessionerna,har blivit alltmer svårbemästrad. Såsom beredningen framhållit torde man vidareha anledning att räkna med att riksdagsärendena thl föhd av den offenthgaverksamhetens expansion kommer att ytterligare öka i antal,omfattning och svårighet. Det är enligt utskottets mening påkallat att tillytterhgare övervägande ta upp frågor som hänger samman med årsrytmen iriksdagsarbetet -exempelvis genom omfördelning av ärenden mellan sessionernaoch arbetsfria perioder under pågående och också rörande veckorytmeni arbetet. Av stor betydelse härvidlag är att riksdagsledamöterna beredsrimhga möjligheter att verka även utanför och därmed bevarakontakterna med sina hemorter hksom med samhällslivet i En annan fråga, som enligt utskottets mening ocksåbör närmare övervägas, gäller fördelningen av ärenden mellan utskott. Med hänvisning thl det anförda föreslår utskottet att ensärskild utredning tillsätts med uppdrag att göra en allmän översyn avriksdagens arbetsformer. Enligt utskottets mening bör denna utredningtillsättas av talmanskonferensen. Härigenom får riksdagsledamöterna motionsrättbeträffande de förslag som läggs fram av utredningen. beslöt i enlighet med utskottets förslag. 1 motionen föresläs att riksdagenskall tillsätta en arbetsgmpp med uppgift att framlägga förslag till utökadadministrativ service tih riksdagsledamöterna. Arbetsgruppen skah vidareföreslå ett system med viss portofrihet för att underlätta ledamöternaskontakter med allmänheten. De frågor som behandlas i motionen omfattas av direktiventill den av talmanskonferensen tillsatta utredningen omriksdagens informationsbehov. Enligt direktiven skall denna utredning föreslå åtgärderför att förbättra informationen till ahmänheten om riksdagsarbetet.Utrediungen skall dessutom överväga förutsättningarna för riksdagsledamöternaatt få thlgång tih den information som krävs för en grundlig sakbehandhng avärendena. 1 samband med riksdagsbehandlingen av det nu som vilandeantagna författningsförslaget beslöt att tillsätta en utredning omriksdagens arbetsförhållanden. Arbetet i denna utredning kommer i betydandeutsträckning att beröra riksdagsledamöternas arbetsförhållanden. Mot bakgrund av det nämnda utredningsarbetet är det enligtutskottets mening inte lämphgt att nu ta något ytterligare initiativ i defrågor som behandlas i motionen. Med hänvisning till det ovananförda hemställer utskottet att avslår motionen 1973:122. Närvarande: herrar i (s).Henningsson (s), (), herrar Hemehus (m). (), (),i (s), i (c), (), iMalmö (m), i (s), Fiskesjö (c). i Äkersberga (fp), Mohn(fp) och i (s). GOTAB 73 5499 S Stockhohn 1973