bet · FW01LU19 · 1973-12-31 00:00:00 — Utskottet är dock medvetet omatt man lätt kommer i svårigheter, om man vill vidga tillämpningsområdet fördet föreslagna låneförbudet. Detta sammanhänger med den flytande gränsenmellan tillfälligare förbindelser och mera stadigvarande, aktenskapsliknandeförhållanden. Eftersom det föreslagna låneförbudet är straffsanktionerat, ärdet av rättssäkerhetsskäl nödvändigt att klart precisera under vilkaförutsättningar aktenskapsliknande samlevnad skall anses jämställd medäktenskap. Enligt utskottets mening torde det också vara möjligt att åstadkommaen sådan fast avgränsning. En möjlig utgångspunkt kan vara att anknyta tUl detskatterättsliga familjebegreppet, vilket bara omfattar sammanboende som äreller har varit gifta med varandra eller som har eller haft barn gemensamt.Enligt utskottets mening bör här berörda problem uppmärksammas under detfortsatta arbetet på en ny aktiebolagslag. Därvid bör givetvis tillses attregleringen av de familjemässiga relationerna blir likformig inom det aktiebolagsrättsligaområdet. Vad utskottet nu anfört bör ges Kungl. Maj:t till känna. Utskottetvill avslutningsvis beröra ett tolkningsproblem, som kan uppstå rörande 75 a §första stycket, nämligen frågan om styrelseledamot och verkställande direktöri utländska dotterbolag också omfattas av låneförbudet. I specialmotiveringentill bestämmelsen i 75 a § andra stycket 1 har föredragande statsrådet anförtatt koncernbegreppet här bör fattas relativt vidsträckt, så att med dotterbolaglikställs ekonomiskt företag, som drivs i annan form än ak- tiebolag,samt utländskt bolag, under förutsättning att moderbolaget är ett svensktaktiebolag, som har det dominerande inflytande över dotterföretag som förutsättsi 221 § 1 mom. Samma koncernbegrepp bör givetvis läggas till grund förtolkningen av koncernregeln i 75 a § första stycket. Här tillstöter emellertidden komplikationen att styrelseledamot och verkställande direktör har en iaktiebolagslagen rättsligt specificerad ställning som stundom inte heltkorresponderar med bolagsledningens ställning och organisation enligt vissautländska rättsordningar. Med hänsyn till att låneförbudet bl. a. syftar tillatt utgöra ett skydd mot att reglerna om bolagets bundna egna kapital urholkas,anser emellertid utskottet att koncernregeln i 75 a § första stycket iförevarande hänseende bör tolkas extensivt. I enlighet härmed bör såledespersoner, som tillhör bolagsledningen för utländskt dotterbolag och varsställning är någorlunda jämförbar med ifrågavarande svenska befattningshavares,anses omfattade av låneförbudet. Samordningav förslaget med annat lagstiftningsärende Såsom framgått av den föregående framställningen(s. 38) krävs i förslaget till lag om ändring i lagen (1944: 705) omaktiebolag vissa jämkningar av formell natur. Utskottets motsvarandelagförslag har fogats till detta betänkande som Bilaga 1. Utskottet har ingen erinran mot lagförslagen i dedelar som inte förut särskilt berörts. 1. beträffandeförhandsbemyndigande åt styrelsen att med avslag på motionen 1973:1952 yrkandet 1 godkänner vad utskottet anfört i denna del, 2. beträffande avvikelse frånföreträdesrätt att med avslag på motionen 1973: 1952 yrkandet 2godkänner vad utskottet anfört i denna del, 3. beträffande kvalificeradmajoritet att med avslag på motionen 1973: 1932 yrkandet 2 godkännervad utskottet anfört i denna del, 4. beträffande beslut om emissionatt a) antar 2, 3 och 10 §§ i det vidpropositionen 1973: 93 fogade förslaget till lag om konvertibla skuldebrev, b) antar 48, 49, 55, 63 a, 124,130 §§ och 190 § 2 mom. i det vid propositionen fogade förslaget till lag omändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag, 5. beträffandeaktiekapitalets storlek att med avslag på motionerna 1973: 1916,1973: 1932 yrkandet 1, 1973: 1933 yrkandet 1, 1973: 1952 yrkandet 3 och 1972:1953 antar 2 § första stycket i förslaget till lag om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag, 6. beträffande nybolagsform att avslår motionerna 1973: 1933 yrkandet 2 och motionen1973: 1952 yrkandet 5, 7. beträffandeutformningen av övergångsregleringen att avslår motionerna 1973:1952 yrkandet 4 och 1973: 1954, 8. beträffande låntill aktieägare att med avslag på motionen 1973: 1932 yrkandet 3antar 75 a § och 213 § 8. i förslaget till lag om ändring i lagen (1944: 705)om aktiebolag, 9. beträffande denpersonkrets som avses med låneförbudet att med anledning avpropositionen som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet ovananfört angående aktenskapsliknande samlevnad, 10. beträffande godkänd revisor attriksdagen med förklaring att propositionen, såvitt nu är i fråga, inte kunnatoförändrad antas för sin del antar 107 § 1 mom. samt 108 och 193 §§ iförslaget till lag om ändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag med i härvidfogad bilaga 1 såsom utskottets förslag betecknade lydelse, 11. beträffande övergångsbestämmelsernaatt - med förklaring att propositionen, såvitt nu är i fråga, intekunnat oförändrad antas för sin del antar punkten 4 i övergångsbestämmelsernai förslaget till lag om ändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag med i härvidfogad bilaga 1 såsom utskottets förslag betecknade lydelse, 12. beträffande förslaget till lag omkonvertibla skuldebrev att antar lagförslaget i den mån det ejomfattas av hemställan ovan under 4, 13. beträffande förslaget till lag omändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag att antar lagförslaget iden mån det ej omfattas av hemställan ovan under 4, 5, 8, 10 och 11, 14. beträffande övriga lagförslag attriksdagen antar a) förslaget tilllag om ändring i lagen (1970: 596) om förenklad aktiehantering, b) förslaget tilllag om ändring i lagen (1916: 156) om vissa inskränkningar i rätten attförvärva fast egendom eller gruva eller aktier i vissa bolag. Närvarande:herr (), fröken i (s), herrar (). (), i (c), (), (), ()*, herrar i (s), (). (vpk), (), (), i Heden (c) och i (s). *Ej närvarande vid betänkandets justering. 1.beträffande förhandsbemyndigande åt styrelsen avherr i (c), () och i Heden (c),som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 43som börjar med orden "Enligt utskottets" och som slutar på s. 44 medorden "denna del" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning om alt den kritik som i propositionen riktasmot de nuvarande emissionsreglerna är överdriven. Nyemission kan redan nugenomföras även i stora bolag med många aktieägare. Tidsvinsten meddet föreslagna systemet torde enligt utskottets mening bli obetydlig i detövervägande antalet fall. Utskottet anser att de begränsade fördelarna med vissökad snabbhet och flexibilitet i samband med emissioner, som det föreslagnasystemet erbjuder, inte kan uppväga de olägenheter som skulle bli följden medavseende på maktfördelningen inom företagen. a. att bolagsstämma med enkel majoritet skall kunna besluta attlämna styrelsen fullmakt att genomföra s. k. riktade emissioner. Jämfört mednuvarande förhållanden kommer förslaget att medföra att avsevärt ökademaktbefogenheter ställs till bolagsstyrelsens och den dominerandeaktieägaregruppens förfogande. Utskottet delar motionärernas uppfattning attdetta ger anledning till principiella betänkligheter. Utskottet erinrar om atttendenserna tUl maktkoncentration inom näringslivet redan nu är mycket starka.Om förslaget genomförs kommer detta att påskynda utvecklingen mot en alltstörre centralisering av beslutsfunktionerna inom företagen. Utskottet finnerdet i detta sammanhang angeläget att framhålla att de mindre aktieägarna redanunder nuvarande förhållanden ofta har svårt att kunna tillvarata sina intressengentemot de styrande inom bolagen. Ett genomförande av förslaget kommer attytterligare försvaga deras redan nu begränsade möjligheter att ta del ibolagets angelägenheter. mening erbjuder den föreslagna generalklausulen inte tillräckligtskydd mot de ökade maktmedel som enligt förslaget ställs tillbolagsledningens förfogande. klausulensom ägt rum i förhållande till aktiebolagsutredningens förslag kan möjligenbidra till att något lätta på den utomordentligt restriktiva lagtillämpning somdomstolarna oftast ansluter sig till när det gäller generalklausuler inom denförmögenhetsrättsliga lagstiftningen. För det praktiska livets behov tordeemellertid den föreslagna generalklausulens betydelse bli ringa. Pågrund av det anförda ansluter sig utskottet till motionäremas uppfattning omatt de föreslagna bestämmelserna om förhandsbemyndigande åt styrelsen att beslutaom emission bör utgå ur lagförslagen. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande förhandsbemyndigande åtstyrelsen att med bifall till motionen 1973: 1952 yrkandet 1 godkänner vad utskottet anfört i denna del, 2.beträffande avvikelse från företrädesrätt avherr i (c), () och hert i Heden (c),som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 44som börjar med orden "Utskottet biträder" och som slutar på s. 45 medorden "denna del" bort ha följande lydelse: Utskottetvill för sin del framhålla att de nuvarande reglerna om aktieägaresföreträdesrätt vid emissioner utgår från principen om alla aktieägareslikställighet. Utskottet kan inte biträda uppfattningen om att de nuvarandebestämmelserna är så stela att det finns behov av att införa möjlighet förbolagsstämma att med enkel majoritet besluta om avvikelse från denna rätt.Enligt utskottets uppfattning ger förslaget på denna punkt upphov tUl liknande olägenhetersom förslaget om förhandsbemyndigande åt styrelsen. Den föreslagna ändringeninnebär nämligen att avsevärt ökade maktbefogenheter ges åt styrelsen och dendominerande aktieägargruppen på de mindre aktieägarnas bekostnad. TUl dettavill utskottet för sin del inte medverka. Såsommotionärerna påpekat finns det enligt nuvarande system möjlighet att genomföras. k. riktade emissioner om en större grupp aktieägare i bolaget är bereddaatt medverka till detta. Denna ordning som garanterar att samtliga delägare ibolaget får möjlighet att själva bevaka sina intressen bör enligt utskottetsmening behållas. Medhänsyn tUl det anförda ansluter sig utskottet till motionärernas uppfattning omatt de föreslagna bestämmelserna om avvikelse från företrädesrätten vidkontantemission bör utgå ur lagförslagen. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande avvikelse från företrädesrättatt med bifall till motionen 1973: 1952 yrkandet 2 godkänner var ut skottet anfört i denna del. 3. beträffandeavvikelse från företrädesrätt avherrar (), (), () och fra (), som i frågaom utskottets motivering anser attden del av utskottets yttrande som börjar på s. 44 med orden "Utskottetvill" och slutar med orden "företrädesrätt ändras" bort utgå, 4. beträffandekvalificerad majoritet avherrar (), (), () och fra (), som anser dels att den del av utskottets betänkande sombörjar på s. 46 med orden "Utskottet vill" och slutar med orden"denna del" bort ha följande lydelse: Utskottetvill till en början framhålla att de nuvarande reglerna om aktieägaresovillkorliga företrädesrätt att delta i nyemissioner uttryck-ker engmndläggande aktiebolagsrättslig princip. Vid penningemissioner bör enligtutskottets uppfattning avvikelse från företrädesrätten få förekomma endast ifall då det kan antas vara en allmän uppfattning bland aktieägama att enavvikelse är erforderlig för att åstadkomma ett tillskott av riskvilligtkapital eller eljest skälen för avvikelse är sådana att allmän anslutning tillbeslut därom kan påräknas, exempelvis då avsikten är att stimulera anställdasaktieförvärv. Utskotteterinrar i detta sammanhang om att gällande lag uppställer krav på kvalificeradmajoritet när det är fråga om beslut som bedömts vara särskUt viktiga föraktieägarna. Hit hör beslut om ändring av bolagsordningen och vissa andrabeslut, bl. a. om fusion och likvidation. Reglema om kvalificerad majoritetingår som ett led i minoritetsskyddet. Mot den bakgranden ter det signaturligt att såsom aktiebolagsutredningen föreslagit uppställa krav påkvalificerad majoritet för beslut om avvikelse från företrädesrätten. mening utgör den föreslagna generalklausulen i 76 § andra stycketaktiebolagslagen i förevarande avseende inte ett tillräckligt minoritetsskydd.En generalklausul kännetecknas ofrånkomligen alltid av en viss vaghet som försvårardess användbarhet i en konkret aktuell situation. Detta gäller även om den iförslaget upptagna klausulen. Rent praktiskt är det också svårare ochomständligare att i efterhand styrka påstående om otillbörligt förfarande änatt redan vid bolagsstämman kunna konstatera att de formella förutsättningarnaför beslut inte är uppfyllda. Ilikhet med motionärerna anser därför utskottet att de framlagda lagförslagenbör kompletteras med bestämmelser om att bolagsstämmans beslut om avvikelsefrån aktieägarnas företrädesrätt vid penningemissioner skall vara giltigtendast om det biträtts av aktieägare medtvå tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företräddaaktierna. Samma pluralitetskrav bör gälla för beslut om bemyndigande tillstyrelsen att besluta om penningemission med avvikelse från aktieägarnasföreträdesrätt. delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande kvalificerad majoritet attriksdagen med bifall till motionen 1973: 1932 yrkandet 2 godkänner vad utskottet anfört i denna del. 5. beträffandebeslut om etnission avherr i (c), fra Jonäng (c) och i Heden (c) som under föratsättning av bifall till reservationerna 1 och 2 anser attutskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffandebeslut om emission a) att med förklaring att det vid propositionen fogade förslaget till lag om konvertibla skuldebrev inte kunnat i oförändrat skick antas med bifall till motionen 1973: 1952 yrkandena 1 och 2 för sin del dels antar 2 och 3 §§ iförslaget med i härvid fogad bilaga 2 såsom reservanternas förslag betecknadelydelse, dels beslutar att 10 § skall utgå ur förslaget, dels beslutar att 1126 §§ i förslaget skallerhålla numren 1025, b) att med förklaring att det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i lagen (1944: 704) om aktiebolag inte kunnat i oförändrat skick antas med bifall till motionen 1973: 1952 yrkandena 1 och 2 för sin del delsantar 48, 49, 55, 124 och 130 §§ samt 190 § 2 mom. i förslaget med i härvidfogad bilaga 2 såsom reservanternas förslag betecknade lydelse dels beslutar att 63 a §skall utgå ur förslaget, 6. beträffandebeslut om emission av herrar (),(), () och fra () som under förutsättning avbifall till reservationen 4 anser att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse: 4. beträffande beslut om emission a) att medförklaring att det vid propositionen fogade förslaget till lag om konvertiblaskuldebrev inte kunnat i oförändrat skick antas med bifall till motionen1973: 1932 yrkandet 2 dels för sin del antar 2och 10 §§ i förslaget med i härvid fogad bilaga 3 såsom reservanternasförslag betecknade lydelse dels antar 3 § i förslaget, b) att med förklaring att det vidpropositionen fogade förslaget till lag om ändring i lagen (1944: 704) omaktiebolag inte kunnat i oförändrat skick antas med bifall till motionen1973: 1932 yrkandet 2 dels för sin del antar 55 och 63 a §§ i förslaget med ihärvid fogad bilaga 3 såsom reservanternas förslag betecknade lydelse, dels antar 48, 49, 124 och 130 §§ samt 190 § 2 mom. i förslaget, 7. beträffande aktiekapitalels storlek av herrar (), i (c), fruJonäng (c), herrar () och (), () och herrPersson i Heden (c), som anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.50 med "Utskottet ansluter" och slutar med "och 1973:1953" bort b.a följande lydelse: Utskottet vill beträffande de påtalade svårigheterna vidtaxeringrkon-trollen dock påpeka att dessa till stor del berott på dels att dettidigare saknats verkningsfulla påtryckningsmedel mot aktiebolag so;ti inte fullgjorde sindeklarationsskyldighet, dels att det inte heller fu.Tnits formella möjligheteratt taxera huviidaktieägare och bolag i samma taxeringsdistrikt. I båda dessahänseenden har emellertid ändringar beslutats av höstriksdag. Dessalagstiftningsåtgärder, som inte var kända vid tiden för remissbehandlingen avaktiebolagsutredningens förslag, bör tillsammans med en effektivare taxeringskontrolli väsentlig grad komma att minska nu angivna svårigheter. Vad härefter gäller frågan om till vilken gränsminimikapitalet bör höjas konstaterar utskottet, att en så kraftig höjning somföreslås i propositionen kommer att leda till svårigheter för ett mycket stortantal mindre företag. Reformen kommer i dessa fall att direkt motverka syftetatt trygga de anställdas, samhällets och borgenärernas krav på tillräckligtekonomiskt underlag för verksamheten. Vid en närmare avvägning mellan de olikasynpunkter som här gör sig gällande finner utskottet, att höjningen börbegränsas till den av aktiebolagsutredningen förordade gränsen på 20 000 kr.Utskottet tillstyrker därför bifall till motionerna i denna del. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande aktiekapitaletsstorlek att med förklaring att det vid propositionen fogadeförslaget till lag om ändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag inte kunnatoförändrat antas med avslag på motionen 1973: 1916 och med bifall tillmotionerna 1973: 1932 yrkandet 1, motionen 1973: 1933 yrkandet 1, motionen 1973: 1952 yrkandet 3 och motionen1973: 1953 för sin del antar 2 § första stycket i förslaget med i nedan angivnasom reservanternas förslag betecknade lydelse. Maj:ts förslag Reservanternas förslag Aktiekapitaletskall bestämmas Aktiekapitalet skall bestämmas i svensktmynt och må ej sättas i svenskt mynt och må ej sättas Där aktiekapitalet--------- (Kungl. Maj:ts förslag)-------- beloppet (maximikapitalet), 8. beträffande ny bolagsform av herrar (), i (c), (), herrar (), (), () och i Heden(c), som anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 51 med orden "Utskottet erinrar" och slutarmed orden "denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet kan således konstatera att det i de flestavästeuropeiska länder numera finns en för de mindre företagen särskilt avpassadbolagsform, vari ekonomisk verksamhet kan bedrivas utan personlig ansvarighetför deltagarna. Den höjning av minimigränsen för aktiekapitalet till 50 000kr. även för nu existerande aktiebolag, varom förslag aviseras i propositionen,aktualiserar enligt utskottets mening i hög grad frågan att införa enmotsvarighet till bolagsformen GmbH/SARL. även i vårt land. De båda nuförekommande bolagstyperna handelsbolag och kommanditbolag erbjuder enligtutskottets mening inte något fullgott alternativ för alla de mindre ochmedelstora aktiebolag inom olika verksamhetsområden för vilka det kan kommaatt bli nödvändigt att byta företagsform . Attlagberedningen under förarbetena till 1944 års aktiebolagslag avvisade tankenpå att inrätta en särskild bolagsform för de mindre företagen utgör enligtutskottets mening inget skäl mot att man låter utreda frågan på nytt. a.har de företagsekonomiska förhållandena undergått betydelsefullaförändringar. Utskottet hänvisar till att det fortfarandevar möjligt att i föreningsfonnen driva ekonomisk verksamhet i vinstsyfte underpersonlig ansvarsfrihet och att sådana s. k. "bolags-liknandeföreningar" var förhållandevis talrika. Utskottet delar därförmotionärernas uppfattning att frågan om införandet av en ny företagsform förde mindre företagen nu bör bli föremål för en allsidig utred- delsatt utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande ny bolagsform att riksdagenmed bifall till motio nen 1973: 1952 yrkandet 5 och 1973: 1933 yrkandet 2 beslutar att hos Kungl. Maj:t anhålla om snar utredning beträffande in förandet av en ny företagsform med begränsad ekonomisk an svarighet för ägama, speciellt avpassad till de mindre före tagens behov, 9.beträffande utformningen av övergångsregleringen avherrar (), i (c), (), herrar () och (), () och i Heden (c), som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.52 börjar med "Med hänsyn" och slutar med "och 1973: 1954"bort ha följande lydelse: Deproblem som uppkommer i samband med övergångsregleringen bör emellertid enligtutskottets mening inte i första hand ses som en lagstiftningsfråga varsberedning ankommer på . Arbetet med att finna och utforma lämpligastödåtgärder för de här berörda företagen berör i stället allmänt ekonomiskaoch näringspolitiska problem, vilket också framgår av motionerna. Vid sådantförhållande finner utskottet det angeläget att framhålla att de av motionäremaaktualiserade frågorna bör bli föremål för särskild utredning underformer som betryggar att dessa invecklade problem blir allsidigt belysta. nu anfört bör ges Kungl. Maj:t till känna. delsatt utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande utformningen avövergångsregleringen att riks dagen med anledning av motionerna 1973: 1952 yrkandet 4 och 1973: 1954 som sin mening, ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet ovan anfört angående det angelägna i att de av motionsyrkandena berörda frågorna blir föremål för en alU sidig utredning. Av utskottett föreslagna ändringar i lagförslagen Lag omändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag Utskottets förslag 107 § (Kungl. 1 mom.i Revisor skall uppdraget. Uppgår aktiekapitalet eller maximikapitaletenligt bolagsordningen till eller däröver eller ärobolagets aktier eller av bolaget utgivna obligationer föremål för notering åfondbörs inom riket, skall minst en av revisorerna vara auktoriserad revisor.Auktoriserad revisor eller registrerad revisor skall ock utses, där det ärföreskrivet i bolagsordningen eller begäres av aktieägare med ett sammanlagtaktiebelopp om minst en tiondel av . Uppgår aktiekapitalet eller maximikapitaletenligt bolagsordningen till eller däröver eller ärobolagets aktier eller av bolaget utgivna obligationer föremål för notering åfondbörs inom riket, skall minst en av revisorerna vara auktoriserad revisor.Auktoriserad revisor eller god-känd revisor skall ock utses, där det ärföreskrivet i bolagsordningen eller begäres av aktieägare med ett sammanlagtaktiebelopp om minst en tiondel av . Till revisor------------ (Kungl. Maj:ts förslag)-------- andressyskon. Den som------------------ (Kungl. Maj:ts förslag)-------- tillrevisor. I fall som avses i andra stycket skall suppleant förauktoriserad revisor vara auktoriserad revisor och suppleant för registrerad revisorvara registrerad revisor eller auktoriserad revisor. Vad i detta mom. i övrigtstadgas om revisor skall äga motsvarande tillämpning å revisorssuppleant. I fall som avses i andra stycket skall suppleant förauktoriserad revisor vara auktoriserad revisor och suppleant för godkändrevisor vara godkänd revisor eller auktoriserad revisor. Vad i detta mom. iövrigt stadgas om revisor skall äga motsvarande tillämpning årevisorssuppleant. 108 §2 (Kungl. På anmälan varom i första stycket sägs skall , i fall då revisorer icke utsetts till antal som enligt denna lag och bolags- På anmälan varom i första stycketsägs skall , i fall då revisorer icke utsetts till antal somenligt denna lag och bolags- 1 Senaste lydelse 1973:222. 2 Senastelydelse 1973:222. ordningen är föreskrivet, förordna revisorer tillerforderligt antal samt, i fall då revisor som är auktoriserad revisor ellerregistrerad revisor ej utsetts, ehura det enligt denna lag ellerbolagsordningen skolat ske, förordna en sådan revisor. Ar revisor omyndigeller har någon, som ej är här i riket bosatt svensk medborgare, utan vederbörligttillstånd utsetts till revisor eller har någon utsetts tUl revisor i strid motvad i 107 § 1 mom, tredje eller fjärde stycket stadgas, skall på anmälan däromlänsstyrelsen förklara honom entledigad och förordna revisor i hans ställe.Förordnande av revisor skall avse tid till dess annan revisor blivit iföreskriven ordning utsedd. Har revisor, som enligt denna lageller bolagsordningen skall vara auktoriserad revisor eller registreradrevisor förordnats eller entledigats efter vad i andra stycket sägs, skallgenom försorg ofördröjligen avsändas meddelande därom förregistrering.