bet · FW01CU19 · 1973-12-31 00:00:00 — Denämnda motionema anknyter i väsentliga delar till bedömningar om önskvärdhetenav ytterligare forskning om och ett program för bo- endemiljön.Utskottet förutsätter att sådana åtgärder initieras och att i anslutningdärtill även uppmärksammas frågan om en förbättring av boendemiljön även Irelativt nybyggda områden. Därutöver bör självfallet alla möjlighetertillvaratas att stimulera lokala aktiveringsgmpper i samarbete med föreningslivoch organisationer. En särskUd departe-mental arbetsgmpp blir med dessautgångspunkter inte behövlig eller lämplig. dels utskottets hemställanunder 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande lokala aktiveringsgrupper ocharbetsgrupp på departementsnivå att med bifall till motionen 1973:1559, yrkandet 2 b, samt med avslag å motionen 1576 som sin mening ger Kungl.Maj:t till känna vad utskottet anfört, b.av (vpk) som anser att delsdet stycke I utskottets yttrande på s. 25 som börjar med "Utskottethar" och slutar med "generella grunder" bort ha följandelydelse: StadsplaneringensInordnande bland uttryck för privatekonomiska eller på privatekonomisk gmndgjorda överväganden har som utvecklats i motionen 1973: 1576 (vpk) gettupphov till allvarliga brister i social och fysisk miljö. Såväl i vissanybyggda höghusområden som i nedgångsområden i centrala stadsdelar har dettafått allvarliga återverkningar i vantrivsel, sociala problem, miljöproblem ochskiktning av befolkningen efter bl. a. ekonomiska gmnder. De berörda kommunernatycks sakna såväl vilja som resurser att ge sig I kast med den nödvändiga ochpockande uppgiften att rehabilitera dessa områden. En arbetsgrupp på centralnivå bör därför initieras. Denna arbetsgrupp bör kunna göra upp ett program föråtgärder och föreslå ett uppenbarUgen behövligt materiellt stöd tillkommunerna. Utskottet tillstyrker sålunda den nämnda motionen. Därmed är ävenvissa av syftena bakom motionen 1973: 1559 (2 b fp) i denna del tlUgodosedda. dels utskottets hemställanunder 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande lokala aktiveringsgmpper ocharbetsgrupp på departementsnivå att med bifall till motionen 1973:1576 samt med avslag å motionen 1559, yrkandet 2 b, som sin mening ger Kungl.Maj:t till känna vad utskottet anfört, 6.beträffande anbudskonkurrens av herrar Grebäck (c), Tobé (fp), iKnäred (c), fm (c) och () som anser att delsdet stycke I utskottets yttrande.på S..28 som börjar med "Utskottetansluter" och slutar med "byggkonkurrensutredningens förslag"bort ha följande lydelse: . Utskottetansluter sig till meningen att en stimulerande och Innova-tlonsskapandekonkurrens ineUan byggnadsföretagen är en fömtsättning för att nå debostadspolitiska målen däribland en acceptabel kost- nadsutvecklmgoch rimliga hyror. torde komma att få ta närmare ställning tiUkonkurrensfrågorna när Kungl. Maj:ts ställningstagande tillbyggkonkurrensutredningens förslag läggs fram. Konkurrenskravetär emellertid så väsentligt att redan nu i princip bör besluta omanbudskonkurrens som villkor för statligt bostadslån. Undantag från en sådanregel bör kunna medges om låntagaren visar att kostnaderna även eljest kangodtas i jämförelse med likvärdiga konkurrensprojekt och i de faU därfastigheten skaU bebos av byggherren. Kravet får Inte heller utformas så atten vidgad saneringsverksamhet försvåras. Konkurrenskravet bör sålunda gällasåväl mot den som bygger på egen privatägd mark som mot kommunema. Det bördäremot inte innehålla krav på att all mark som bebyggs skall ägas av kommunen ett förslag som är kommunekonomlskt ogenomförbart och 1 viss mening motverkarsitt eget angivna syfte. dels utskottets hemställanunder 14 bort ha följande lydelse: 14. beträffande anbudskonkurrens att riksdagenmed bifaU till mo tionema 1973: 361, yrkandet 2, samt 1559, yrkandet 3, som sin mening ger Kungl. M'aj:t tiU känna vad utskottet anfört, 7. beträffandeuttalande om räntenivån av herrar Grebäck (c), Tobé (fp), i (c), fm i (c) och () som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 28 som börjar med "Det i" ocbslutar med "inom bostadsfinansieringsutredningen" bort ha följandelydelse: Denhöga räntenivån har påverkat och påverkar en i denna omfattning Inte avseddutveckling av skuldökningen på partltetslån och räntelån. . Även om andraflnanseringsformer kan komma att aktualiseras kvarstår denna räntans effekt påbostadskostnaderna I någon form. Om en sänkning av räntan inte kommer tillstånd ocb bUr bestående, är det knappast möjligt att lösa den nuvarandesituationen utan att avstå från viktiga bostadssociala målsättningar. Detta börenligt utskottets mening strykas under genom att med bifall tillmotionen 1973: 361 (6c) ger Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottet anfört. dels utskottetsbemställanimder 15 bort ha följande lydelse: 15. beträffande uttalande om räntenivån attriksdagen med bi fall till motionen 1973: 361, yrkandet 6, som sin mening ger Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottet anfört, 8, beträffandeparitetstalen av (vpk) som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande som på s. 28 börjar med "Motionäremasallmänna" och på s. 29 slutar med "sida" bort haföljande lydelse: Målet att ge varjemedborgare tillgång till en god bostad till rimlig kostnadmåste uttryckas som en social rättighet. Det bör sålunda inte I första handfrämjas genom en socialpolitik i bidragsform som ytterst betalarbostadskostnader som motsvarar spekulatlonsvinster. I avvaktan på attlösningar läggs fram genom grundläggande reformer av lånesystemet bör detövergripande målet främjas genom att böjningar av paritetstalen utöver årsnivå inte tillåts. I enlighet med motionsförslaget bör regeringen därförupphäva sitt senaste beslut om böjning av dessa tal och därefter inte fatta nyahöjningsbeslut. dels utskottets hemställanunder 16 bort ha följande lydelse: 16. beträffande paritetstalen att medbifall till motionen 1973: 875, yrkandet 1, som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet anfört, 9. beträffandebasannuiteten vid totalsanering genom nybyggnad av (vpk) som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 29 som börjar med "Utskottetansluter" och slutar med "pågående utredningar" bort ha följandelydelse: Dettorde i och för sig vara obestritt att det finns behov avkapital-kostnadssäknande åtgärder för totalsaneringsprojekt. Den i motionenföreslagna och av saneringsutredningen förordade ändringen av basannuitetenskulle enligt utredningen innebära en minskning av de årliga kapitalkostnadernaför sådana projekt med ca /m- lägenhetsyta i begynnelseskedet och ca 12kr om låneunderlaget är /m lägenhetsyta. Som utredningenvidare funnit kan en sådan åtgärd också förenas med grunderna för gällandelånesystem och sålunda tillämpas även innan överväganden om en större reformkan göras. Utskottet tillstyrker därför motionsförslaget. dels utskottets hemstäUanunder 17 bort ha följande lydelse: 17. beträffande basannuiteten vid totalsaneringgenom nybyggnad att med bifall till motionen 1973: 1630, yrkandet 1,som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört, 10. beträffandevillkor rörande hyressättningen vid sanering av fröken () och () som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande som på s. 29 börjar med "Vaddepartementschefen" och på s. 30 slutar med "I jordabalken" bortha följande lydelse: Grunderför hyressättningen har lagts fast genom hyreslagsreglerna i den av Kungl.Maj:t och gemensamt antagna jordabalken. Dessa regler utgårprincipiellt från avtalsfrihet beträffande hyran. Även om självfallet kravet pårimliga boendekostnader står oemotsagt bör inte i förordad formansluta sig till uttalanden som i vart fall ger 5 1973.19 saml. intryckav att hyreslagsprinciperna skulle frångås utan behandling av sådant yrkande iför lagstiftning föreskriven ordning. Denna mening bör med bifall tiU motionen1973: 1633 i denna del ges Kungl. Maj:t till känna. dels utskottets hemställanunder 18 bort ha följande lydelse: 18. beträffande villkor rörandehyressättningen vid sanering att med. bifall till motionen 1973: 1633, yrkandet 1, som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet an fört, 11. beträffandeinförande av hyresstopp genom prisregleringslagen av (vpk) som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 30 som börjar med "Enligt utskottets"och slutar med "avstyrka sålunda" bort ha följande lydelse: Detär enligt utskottets mening uppenbart att radikala åtgärder måste vidtas föratt bryta utvecklingen mot högre hyror. Förslag i sådan riktning behandlas iandra sammanhang I detta betänkande. I avvaktan på att sådana åtgärderpraktiskt kan genomföras och samordnas bör emellertid ett hyresstopp beslutasi enlighet med motionsförslaget. En sådan åtgärd torde med hänsyn till deintressen som avses skyddade kunna få uttryck enligt prisregleringslagen ochgenomföras före det nya hyresårets ingång, vilket torde fömtsätta attregeringen genast bör vidta erforderliga åtgärder. dels utskottets hemställanunder 19 bort ha följande lydelse; 19. beträffande införande av hyresstopp genomprisregleringslagen att med bifall till motionen 1973: 59 som sin me ning ger Kungl. till känna vad utskottet anfört, 12. beträffandestatlig totalfinansiering i vad avser hemställan av (vpk) som anser att utskottets hemstäUan under 20 bort ha föl jande lydelse: 20. beträffande totalfinansiering attriksdagen med bifall till mo tionen 1973: 875, yrkandet 2, som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört. 13. beträffandestatlig totalfinansiering i vad avser motiveringen a.av herrar Grebäck (c), Tobé (fp), i (c), fm i (c)och () som vid brfall till utskottets hemställan under 20 anser att det stycke i utskottets yttrande på s. 30 som börjar med "Delämnade" och slutar med "i ämnet" bort utgå. Initiativi deima del från sida är inte heller på annan grund lämpligt.Strävanden mot en ökad integrerad finansiering bör fortsätta och ta sikte påöverenskommelser som inte får negativa effekter på det enskilda sparandet. b. av fröken () och ()som vid bi fall till utskottets hemstäUan under 20 anser att den del av utskottets yttrande på s. 30 som börjar med "Sambandet mellan" och slutar med "i ämnet" bort ha följande lydelse: Fråganom statlig totalflnansiering får med hänsyn till .erfarenheterna avhittillsvarande Ingrepp I kapitalmarknaden Inte heller I övrigt anses aktuell. c. av (vpk) som vid bifall tillreservationen 12 an ser att den del av utskottets yttrande på s. 30 som börjar med "bandet mellan" och slutar med "1 ämnet" bort ha följandelydelse: 1967: 100 (s. 225226) redovisades efter utredning tungt vägande skälför.en statlig totalfinansiering av bostadsbyggandet och utfästes enkartläggning av konsekvenserna därav. Delegationen 1968 överväganden I dessa frågor, bl. a. tekniska metoder för totalflnansiering.Frågorna om en vidgning av bostadslångivningen att omfatta även underliggandekredit, en integrering av byggnadskreditiven med fastighetslånen och envidgning av långivningen till även bostadsbyggandets direkta följdkostnadersamt därmed sammanhängande administrativa överväganden orh en statligbo-stads-och samhällsbyggnadsbank bör sålunda enligt utskottets mening till stor delanses redan prövade i utredningar och kan i övrigt relativt lätt följas upp medhänsyn till senare utveckling. I allt väsentUgt återstår ett politiskt beslut.Riksdagens tidigare, upprepade uttalanden utgör en bakgrund. Situationen pådagens kreditmarknad, där spekulationer i räntehöjningar orsakat växandeavlyftsköer på miljardbelopp, aktualiserar ytterligare ett sådant beslut. Medhänsyn till det anförda bör bifalla yrkandet i motionen 1973: 875 attfrågorna behandlas med förtur i bostadsfinansieringsutredningen och attriksdagen skyndsammast möjligt får tillfälle till ett ställningstagande. a. av herrar Grebäck (c), Tobé (fp), (), i (c) och () som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 30 som börjar med "Förslagen1" och slutar med "och 1633" bort ha följande lydelse: VadI motionema 1973: 361 (7 c), 1159 (4 B fp), 1568 (A 4 m) 1629 (3 c) och1633 (3 m) anförts om ändrade övre lånegränser har föranlett utskottet attförorda att dessa gränser anges till av låneimderlaget för småhus som bebosav låntagaren och för enskilt ägda flerfamiljshus eller småhus Iövrigt. Denna mening bör ges Kungl. Maj:t till käima. dels utskottets hemställanunder 21 bort ha följande lydelse: 21. beträffande övrelånegränser att med bifall till mo- tionerna1973: 361, yrkandet 7, 1559, yrkandet 4 B, 1629, yrkandet 3, samt med avslag åmotionerna 1973: 1568, yrkandet A 4, och 1633, yrkandet 3, som sin mening gerKungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört, b.av fröken () och () som anser att dels det stycke iutskottets yttrande på s. 30 som börjar med "Förslagen i" och slutarmed "och 1633" bort ha följande lydelse: De nuvarande övrelånegränserna diskriminerar avslkllgt vissa lån-tagarkategorler. De börersättas med en enhetlig lånegräns vid oavsett förvaltningsform i enUghetmed förslag I motionerna 1973: 1568 (A 4m) och 1633 (3m). Därmed tillgodosesockså väsentliga intressen i motionerna 1973: 361 (7c), 1559 (4 Bfp) och 1629(3c). Denna mening bör som sin ge Kungl. Maj:t till känna. delsutskottets hemstäUan under 21 bort ha följande lydelse: 21. beträffande övre lånegränser att medbifall till motionerna 1973: 1568, yrkandet A 4, och 1633, yrkandet 3, samtmed avslag å motionerna 1973: 361, yrkandet 7, 1559, yrkandet 4 B, samt 1629,yrkandet 3, som sin mening ger Kungl. Maj:t tUl känna vad utskottet anfört, 15. beträffandehögsta låneunderlag vid ombyggnad av vissa småhus av herrar Grebäck (c), Tobé (fp), fröken (), son i (c), (), herrar Wennerfors (m) och Annerås (fp) som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 32 som börjar med "Utskottetansluter" och slutar med "Kungl. Maj:ts förslag" bort ha följandelydelse: Byggnadskostnadernakan beräknas stiga jämfört med nivån då dennuvarande låneunderlagsgränsen bestämdes . Detta ger, i enlighet med vadäven anfört, grund för att höja denna gräns till . ienUghet med förslaget i motionen. dels utskottets hemställanunder 24 bort ha följande lydelse: 24. beträffande högsta låneunderlag vid ombyggnadav vissa småhus att med avslag å Kungl. Maj:ts förslag och med bifalltill motionen 1973: 361, yrkandet 8, som sin mening ger Kungl. Maj:t tiU kännavad utskottet anfört, 16. beträffandekapitalvinster vid försäljning av statsbelånade småhus av herrar Grebäck (c), Tobé (fp), fröken (), i (c), i (c), herrar Wennerfors (m) och Annerås (fp) som anser att delsdet stycket i utskottets yttrande på s. 34 som börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse: Som motionärerna anför kan ett i jämförelse medefterfrågan för lågt utbud av småhus, liksom på övriga områden, leda tillprisstegringar. Därav framkallade realisationsvinster beskattas i vanligordning. En prispressande ordning kan emellertid inte genomdrivas med olikatyper av administrativa regleringar, priskontroll e. dyl. En Inriktning av produktionenmot ökad andel småhus 1 enlighet med konsumenternas önskemål är det enda medelsom effektivt tillgodoser motionens syften. Motionsyrkandet avstyrks därför. dels utskottets hemställanunder 30 bort ha följande lydelse: 30. beträffande kapitalvinster vid försäljningav statsbelånade småhus alt avslår motionen 1973: 234, 17. beträffandeeftergift av förbättringslån vid rivning av fröken berg (m) och () som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 35 som börjar med "Kungl. Maj:tsförslag" och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: Utskottetkan inte dela departementschefens mening att skäl saknas för eftergift avförbättringslån till enskild fastighetsägare. Uppenbariigen föreligger sammaskäl för eftergift oavsett ägarkategori. Övervägandena i propositionen måsteuppfattas som ytterligare medvetna uttryck för en politik som förs i syfte attunderlätta en kommunalisering av fastighetsbeståndet. Subventionsmedlen har avden enskilda fastighetsägaren lagts ner i tillgångar som inte heller vidrivning av huset kan förräntas eftersom försäljningspriset då inte bestäms aven avkastningskalkyl utan av markvärdet med avdrag för rivningskostnaden. Omfrån detta markvärde ytterligare skall dras kostnader för att återbetala etträntefritt lån blir följden närmast konflskatorlsk. EnUgt utskottets mening böravskrivningsreglerna därför gälla även för enskilt ägda hus. dels utskottets hemstäUanunder 31 bort ha följande lydelse: 31. beträffande eftergift av förbättringslånvid rivning att riks dagen med bifall till motionen 1973: 1633, yrkandet 4, som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört, 18. beträffandeförbättringslån för vissa småhus av herrar Grebäck (c), Tobé (fp), i (c), fm i (c) och nerås (fp) som anser att delsdet stycket i utskottets yttrande som på s. 35 börjar med "Motionärernassyfte" och på s. 36 slutar med "till känna" bort ha följandelydelse: Kapitalstödgenom förbättringslån utgår med anknytning såväl till boendekategorier som tillbostadskategorier. Detta genom beslut vid skilda tillfällen med olikautgångspunkter framvuxna regelsystem bör inte styra nu aktuella överväganden.Det är lämpligt att utan bindning däravpröva förslaget i motionen 1973: 1634 om att förbättringslån för småhus skallkunna utgå utan begränsning i fråga om boendekategorier. Även omstimulansbehovet är störst i fråga om flerfamiljshusen är det dock även försmåhusens del så starkt att det bör tillgodoses genom förbättringslånoberoende av nyttjare. Med bibehållande av gällande prövning av sökandensekonomi och fömtsättning för räntefritt-förbättringslån bör dock lågräntelånkunna erbjudas för att i anslutning tiU propositionens syfte i övrigtstimulera till förbättring även av äldre småhus. I vissa delar av landet ärdetta den enda möjlighet som finns för att böja standardnivån på avsett sätt.Förbättrlngslånglvningen bör därför vidgas att avse även småhus som inte bebosav pensionärer m. m. dels utskottets hemställan under 33 bort ha följandelydelse: 33. beträffande förbättringslån för vissasmåhus att med bifall tiU motionen 1973: 1634, yrkandet 4, som sin me ning ger Kungl. Maj:t tUl känna vad utskottet anfört, 19. beträffandehögsta belopp för räntefritt och stående förbättrings lån av herrar Grebäck (c), Tobé (fp), i (c), fm son i (c), herrar (vpk) och Annerås (fp) som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 36 som börjar med "Utskottethar" och slutar med "behandlade delar" bort ha följande lydelse: Utskottetansluter sig till den av och motionärerna gjorda bedömningenatt räntefritt och stående förbättringslån bör ktm-na lämnas med 15 000 kr.respektive . Såväl behovet av en anpassning tUl ett ändratkostnadsläge som önskemålet att stimulera till en vidgad förbättringsverksamhettalar härför. Motionerna bör därför tillgodoses genom ovan angiven höjning avmaximibeloppen. dels utskottets hemstäUanunder 34 bort ha följande lydelse: 34. beträffande högsta belopp för räntefrittoch stående förbätt ringslån att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och med bifall tiU motionerna 1973: 361, yrkandet 11, 874 samt 1634, yrkandet 5, som sin mening ger Kungl. Maj:t tUl känna vad utskottet anfört, 20. beträffandeinitialstöd för sanering av småhus, m. m. a. av herrar Grebäck (c), Tobé (fp), iKnäred (c), i (c) och () som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 36 som börjar med "Initialstödetssyfte" och slutar med "avstyrks därför" bort utgå, delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 37 som börjar med "från"och slutar med "avstyrks motionen" bort ha följande lydelse: Saneringsbehovet är stort även i fråga om småhus.Arbetsmarknadsläget motiverar att också inom denna bostadssektor nyaarbetsmöjligheter skapas. Det i väsentliga delar arbetsmarknadsmotlverade Initialstödetbör därför vidgas att avse även småhusen. På detta sätt skulle också denavsedda, snabba höjningen av bostadsstandarden kunna nå även befolkningsgmpperutanför de egentiiga tätorterna. På småhussidan kommer stödet också direkt deboende tiU godo på avsett sätt. Det kan också, med tanke på stödetsarbetsmarfcnadsmässiga motivering, förenas med tanken på att mer långsiktigasubventioner bör utgå i form av bidrag till de boende. bör därförförorda en vidgning av initialstödet att avse även småhus på sätt somföreslagits i motionema 1973: 1629 (2 c) och 1634 (3 fp). Därmedtillgodoses också syftet med motionen 1973: 1550 (c). dels utskottets hemställanunder 37 bort ha följande lydelse: 37. beträffande inltlalstöd för sanering av småhussamt temporär vidgning av förbättringslångivningen att med bifalltill moiionerna 1973: 1629, yrkandet 2, och 1634, yrkandet 3, samt i anledningav motionen 1973: 1550 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört, b.av fröken () och () som anser att dels det stycke iutskottets yttrande på s. 36 som börjar med "Initlalstödets syfte"och slutar med "avstyrks därför" bort utgå, delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 37 som börjar med "från"och slutar med "avstyrks motionen" bort ha följande lydelse: Saneringsbehovetär stort även I fråga om småhus. Arbetsmarknadsläget motiverar att också inomdenna bostadssektor nya arbetsmöjligheter skapas. Det i väsentliga delararbetsmarknadsmotlverade initialstödet bör därför vidgas att avse ävensmåhusen. På detta sätt skulle också den avsedda, snabba höjningen avbostadsstandarden kunna nå även befolkningsgmpper utanför de egenUigatätorterna. Det förhållande att initialstödet beräknats för vissa merkostnadervid sanering av flerfamiljshus och sålunda ligger utanför pantvärdeskostnadernaleder dock till att initialstöd för småhus bör delvis utgå I stället för bostadslånoch sålunda avräknas från pantvärdet. En sådan lösning torde tillgodose syftetmed motionema 1973:1629 (2 c), 1634 (3fp) och 1550 (c). dels utskottets hemställanunder 37 bort ha följande lydelse: 37. beträffande initialstöd för sanering av småhussamt temporär vidgning av förbättringslångivningen att med bifalltiU motionerna 1973: 1629, yrkandet 2, och 1634, yrkandet 3, samt i anledningav motionen 1973: 1550 som sin mening ger Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottetanfört. 21. beträffande ränta på amorteringspliktiga tilläggslånav herrar Grebäck (c), Tobé (fp), fröken (), iKnäred (c), i (c), herrar Wennerfors (m) och Annerås (fp) somanser att dels det stycke I utskottets yttrande på s. 38 som börjarmed "De vid" och slutar med "redovisade gmnder" bort haföljande lydelse Enighettorde föreligga om önskvärdheten av höjd ränta på amorteringspliktigatilläggslån. Då staten inte heller avhänt sig rätten till sådan ränteändringbör motionerna 1973: 361 (9 c), 1559 (4 A fp) och 1568 (A 5 m) bifallas.dels utskottets hemställan under 42 bort ha följande lydelse: 42. beträffande ränta påamorteringspliktlga tilläggslån att med bifall till motionerna 1973:361, yrkandet 9, 1559, yrkandet 4 A, samt 1568, yrkandet A 5, som sin meningger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört, 22.1 beträffande fortsatt långivning för kommunalamarkförvärv m. m. av fröken () och () som anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 39 börjarmed "Förslaget i" och på s. 40 slutar med"byggkonkurrensutredningens belänkande" bort ha följande lydelse: Det är obestritt att kommunema måste ha lånemöjligheterför behövliga och lämpliga markförvärv. Dessa lånemöjligheter bör dock skapasi annan ordning genom att en viss lånevolym inte avskärs för distributiongenom statliga myndigheter utan hänsyn till den öppna kreditmarknadensflexibla kredittallokering. Önskemålet att prioritera andra investeringar gerliksom den samhällsekonomiska bilden i övrigt ökad tyngd åt förslaget imotionen 1973: 1568 (A 8 delvis m). Vid denna bedömning saknar yrkandet imotionen 1973: 1630 (2 vpk) aktualitet. delsutskottets hemställan under 45 bort ha följande lydelse: 45. beträffande fortsatt långivningför kommunala markförvärv m. m. att med bifall till motionen 1973:1568, yrkandet A 8, såvitt nu är i fråga, som sin mening ger Kungl. Maj:t tillkänna vad utskottet anfört, 23. beträffande amorteringsvillkoren för markförvärvslånav (vpk) som anser att