bet · FW01JoU16 · 1973-12-31 00:00:00 — Jordbruksutskottetsbetänkande nr 1973 JoU 1973:16 betänkande i anledning av motioner angående jordbrukets rationalisering m. m. 1 motionen ]973.200 av herrFågelsbo (c) hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om översyn av deregler som gäller för rationaliseringsstödet i syfte att inrikta detsammaefter principen om ett successivt Uppbyggande av mindre enheter till större. I motionen 1973:323 av . (fp) hemställs, såvitt nu är i fråga (punkterna 2 och 3), 2. attriksdagen hos Kungl. Maj:t hemställer att jordbruksutredning genomtilläggsdirektiv ges i uppdrag att göra en översyn av frågor rörandejordbrukets rationalisering, varvid de riktlinjer som anges i motionen blirvägledande, 3. att hos Kungl. Maj:t begär en översyn av formerna förhandläggningen av ärenden i lantbruksnämnderna i syfte att förstärka detdemokratiska inflytandet. I motionen 1973:328 av herrKrönmark m. fl. (m) hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om en såskyndsam översyn av lantbruksnämndernas verksamhet, i syfte att nå en bättreanpassning till jordbrukets aktuella behov, att förslag kan föreläggas nästaårs riksdag. I motionen 1973:329 av herrLeuchovius m. fl. (m) föreslås att i anledning av motionen hos Kungl.Maj:t hemställerom sådan ändring av rationaliseringskungörelsen 1967:453 omstatligt stöd till jordbrukets rationalisering m. m. 1. att bärkraftiga ocheffektiva familjejordbruk kan åstadkommas, 2. att rationaliseringsstöd kanutgå till deltidsjordbruk, 3. att rationaliseringsstöd kan utgå tillkombinerade jord- och skogsbruk, 4. att driftslån, exempelvis tioåriga, kanerhållas utan de nuvarande kraven på förvärv eller arrendering av ytterligarearealer, 5. att mindre rationaliseringsåtgärder kan stödjas utan strikta kravpå långsiktiga lönsamhetskalkyler. I motionen 1973:340 av herrWictorsson (s) föreslås att hos Kungl. Maj:t begär förslag tillåtgärder för att inom ramen för jordbrukets rationalisering medge statligt stödtill deltidsjordbruk inom landets skärgårdsområden, dvs. de öar som saknar fastlandförbindelse. I motionen 1973:496 av . (c) hemställs, såvitt nu är i fråga (punkterna 1, 2 och 3), attriksdagen hos Kungl. Maj:t uttalar 1. att lantbruksnämnderna erhåller ökademöjligheter att lämna garantier för driftslän, liksom ökade möjligheter attlämna ekonomiskt stöd för markanskaffning, 2. att särskilda åtgärder vidtagesför bibehållande av ett aktivt jordbruk och genomförande av möjligalångsiktiga rationalise- ringsåtgärder, t. ex. täckdikning, 3. att rådgivnings- ochinformationsverksamheten intensifieras i samarbete med lantbruketsorganisationer och i berörda delar arbetsmarknads- och sociala myndigheter m.fl. I motionen 1973:497 av herrJosefson i Arrie m. fl. (c) hemställs att i skrivelse till Kungl.Maj:t uttalar att det fortsatta arbetet för jordbrukets rationalisering börinriktas på åstadkommande av bärkraftiga och effektiva familjejordbruk ienlighet med vad som anförts i motionen. I motionen 1973:500 av herrMagnusson i Nennesholm m. fl. (c) hemställs att hos Kungl. Maj:tanhåller om utredning i syfte att åstadkomma en översyn av bestämmelserna förstatlig lånegaranti vid förvärv av jordbruksfastighet även om jordbruket inteär att betrakta som bärkraftigt jordbruk samt om ändring så att statligtbostadslån kan lämnas även om den tänkta bostaden ligger utanför planlagtområde. I motionen 1973:1388 av herrFälldin m. fl. (c) hemställs, såvitt nu är i fråga (punkterna Ib, 4 och 5 a),att 1. uttalar b) att sambandet mellan jord- och skogsbruk skallbevaras och driften av sådana företag främjas, 4. hos Kungl. Maj:t begär sådanaändringar i bestämmelserna rörande statligt stöd till jordbruketsrationalisering att a) jordbruks-och skogsdelen vid kombinerade företaggemensamt tas i betraktande vid bedömningen av olika rationaliseringsåtgärder,b) statligt stöd kan utgå till enskilda personer även för förvärv av renaskogsbruksföretag, c) deltidsjordbruk inte skall undantagas från möjlighet tillrationaliseringsstöd, d) rationaliseringspolitiken bör inriktas på en stegvisuppbyggnad av familjeföretag inom jordbruk och skogsbruk, e) även naturvårds-och miljömässiga skäl kan medtagas i underlaget för bedömning avrationaliseringsstöd, 5. hos Kungl. Maj:t hemställer att a) en översynverkställs av gällande rationaliseringskungörelse samt av formerna förhandläggning av ärenden i lantbruksnämnderna i syfte att främja en mera demokratiskordning. I motionen 1973:1428 av herrPettersson i m. fl. (c) hemställs att hos Kungl. Maj:tanhåller om översyn av gällande regler för lantbruksnämndernasförsäljningsverksamhet i enlighet med vad som i motionen angetts. EnUgt gällande riktlinjer förjordbrukspolitiken skall en fortsatt snabb rationalisering främjas. a. att statens insatser på detta område skall medverka till att görajordbruksföretagen så effektiva som möjligt. Stöd till uppbyggnad av sådanaföretag bör i princip ske utan begränsning till någon särskild företagsform.Stödet bedömdes dock enligt uttalande av statsmakterna komma attdomineras av arbetet med att bygga upp bärkraftiga familjejordbruk. Stathgtekonomiskt stöd skall normalt utgå endast till jordbruksföretag som äger ellerkan antas fä förutsättningar för rationell jordbruks- En viss utvidgning av stödmöjligheterna har dockgenomförts . Visst statligt stöd till begränsat utvecklingsbarajordbruk kan sålunda numera utgå enligt beslut av . Den föregående år tillkallade jordbruksutredningen skallenligt direktiven inte göra någon översyn av principerna för jordbruketsrationalisering, såvida inte detta aktualiseras i samband med andra frågor somutredningen behandlar. Dock skall utredningen vid utformningen avjordbruksstödet bl. a. överväga frågan om en utbyggnad av investeringsstödet. I de nu behandlade motionerna föreslås dels vissaändringar i gällande bestämmelser för stödet till jordbrukets rationalisering,dels utredning i syfte att åstadkomma sådana ändringar. Flertalet av de imotionerna upptagna förslagen överensstämmer med sådana som tidigareupprepade gånger behandlat. Enligt motionerna 1973:200, 1973:323, 1973:329, 1973:497och 1973:1388 bör rationaliseringsstödet i första hand inriktas på uppbyggandeav familjejordbruk. I dessa motioner anförs bl. a. att bestämmelserna nu oftatillämpas så att större jordbruk får företräde framför mindre vidkreditgarantigivning och vid köp av tillskottsmark. Vidare bör enhgt några avmotionerna gällande regler ses över i syfte att underlätta stegvis uppbyggnadav familjejordbruk. Utskottet vill i anledning av motionerna framhålla attenligt tillgängliga uppgifter lantbruksnämndernas arbete domineras avuppbyggandet av bärkraftiga familjejordbruk. Stödet är därvid i storutsträckning inriktat på en stegvis rationalisering. Ramarna för det ekonomiskastödet har inte fullt utnyttjats, varför stödet tilluppbyggnad av familjejordbruk inte begränsats av medelsbrist. Enhgt utskottetsmening saknas därför anledning att fastställa inriktningen av stödet på imotionerna angivet sätt. Som villkor för statligt finansieringsstöd gäller bl. a.att investeringen skall vara lönsam ur företagsekonomisk synpunkt. I motionen1973:329 begärs att mindre rationaliseringsåtgärder skall kunna stödjas utanstrikta krav på långsiktig lönsamhet. Särskilt nämns byggnadsåtgärder i syfteatt förbättra arbetsmiljön. Utskottet får erinra om att statligt ekonomiskt stöd redankan utgå till mindre rationaliseringsätgärder vid vissa jordbruk med begränsadeutvecklingsmöjligheter utan krav på långsiktig lönsamhet för företaget. Dettagäller stödet till vissa jordbruk i norra , stödet till vissa företagmed mjölkproduktion och stödet till miljövårdande åtgärder inom jordbruks- ochträdgårdsföretag. Härvid stöds i betydande utsträckning byggnadsförbättringarsom resulterar i en gynnsammare arbetsmiljö. Enligt utskottets mening bör vidbeviljande av statligt ekonomiskt stöd till jordbrukets rationalisering avstegej göras från lönsamhetskravet, om inte särskilda skäl talar för detta. Tillräckligaskäl att vid ytterligare typer av investeringar frångå huvudprincipen harenligt utskottets mening inte anförts i motionen 1973:329, varför yrkandet intebör föranleda någon åtgärd. gäller atttillkomsten och fortvaron av deltidsjordbruk, vars innehavare har sinhuvudsakliga sysselsättning utanför jord- och skogsbruksnäringen, inte skallfrämjas genom ekonomiskt stöd. I motionerna 1973:323, 1973:329 och 1973:1388framläggs förslag som syftar till sådan ändring av bestämmelserna attrationaliseringsstöd åter skall kunna utgå till deltidsjordbruk. Även imotionen 1973:241, vartill hänvisas i den till jordbruksutskottet remitterademotionen 1973:773 (JoU 1973:15), görs uttalanden till förmån för en sådanändring. I motionen 1973:340 föreslås att rationaliseringsstöd skall kunna utgåtill deltidsjordbruk inom landets skärgårdsområden. Beträffande förslagen om att generellt införarationaliseringsstöd till deltidsjordbruk får utskottet i likhet med tidigareår uttala att för rationaliseringsverksamheten tillgängliga statliga resurserbör inriktas på uppbyggnad av enheter av sådan storlek, att det finnsmöjligheter att vid dem bedriva en effektiv och konkurrenskraftig produktion.Ett jordbrukspolitiskt stöd till deltidsjordbruk, som endast ger ett mindrebidrag till brukarens försörjning, skulle f. ö. inte nämnvärt förbättra dennesinkomst. Utskottet kan inte finna att i föreliggande motioner anförts sådanaskäl som motiverar att ändrar inställning till frågan om stöd åtdeltidsjordbruken. Ifrågavarande förslag i motionerna 1973:323, 1973:329 och1973:1388 avstyrks således av utskottet. Det i motionen 1973:340 framlagda förslaget om ettrationaliseringsstöd till deltidsjordbruk i skärgårdsområden torde närasammanhänga med frågan om ett utvidgat regionalpolitiskt jordbruksstöd, enfråga som begärt att Kungl. Maj:t skall ge 1972 årsjordbruksutredning uppdrag att ta upp (InU 1972:28, rskr 1972:347). Utskottetfinner med hänsyn härtill att motionen inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. Enligt motionen 1973:1388 bedrivs en betydande del av vårjordbruksproduktion vid kombinerade jord- och skogsbruksföretag. Dennaföretagstyp är enligt motionen mycket fördelaktig. Det föreslås därför attriksdagen skall uttala sig för att sambandet mellan jord- och skogsbruk skallbevaras och att driften av sådana företag skall främjas. 1 nämnda motion liksomi motionen 1973:329 föreslås att vid lönsamhetsprövningen av enrationaliseringsåtgärd hela företaget, dvs. både jordbruks-: och skogsdelen,bör beaktas. Enligt sistnämnda motion bör rationaliseringsstöd kunna utgå tillkombinerade jord- och skogsbruk. Uttalande av motsvarande innebörd görs imotionen 1973:241. Utskottet får i anledning av nu nämnda motionsyrkandenerinra om att riksdag vid behandlingen av de jordbrukspolitiskariktlinjerna särskilt tog upp frågan om rationalisering avkombinerade jord-och skogsbruksföretag. a. utgick (JoU 1967:25, rskr 1967:280)från att den som saknade full sysselsättning i jordbruket kunde komplettera medarbete i egen skog varigenom företaget kunde komma att uppvisa full bärkraft.Utskottet är f. n. inte berett förorda några ytterligare uttalanden från riksdagenssida om sambandet mellan jord-och skogsbruk i avvaktan på behandlingen av detnyligen framlagda utredningsförslaget om den framtida skogspolitiken. Som villkor för statligt ekonomisktstöd till investering i jordbruket vid kombinerat jord- och skogsbruksföretaggäller att jordbruksdelen skall ha sådan omfattning och effektivitet attinvesteringarna i den delen bhr lönsamma. Detta innebär att i jordbruksdeleninsatt arbete och kapital skall ge full timersättning resp. normal förräntning.Eventuellt bristande lönsamhet i jordbruksdelen bör inte anses kunnakompenseras genom förekommande överskott från skogsbruksdelen. Däremot kan denkompletterande sysselsättningen i och inkomsten från skogsbruksdelen beaktasvid bedömningen av företagets rationalitet och bärkraft. Av det sagda framgår att rationaliseringsstöd tillkombinerade jord-och skogsbruk kan utgå om bl. a. nämnda lönsamhetskrav äruppfyllt. Vidare kan statligt stöd under vissa förutsättningar utgå vid yttrerationalisering i form av tillskottsförvärv av skogsmark till brukningsen-het,antingen denna består av enbart jordbruksmark, enbart skogsmark eller enkombination av båda. Utskottet finner inte skäl föreslå någon ändring avangivna riktlinjer för stöd till kombinerade jord- och skogsbruksföretag,varför utskottet anser att föreliggande motionsyrkanden bör lämnas utanåtgärd. I motionerna 1973:329 och 1973:496 föreslås ökademöjligheter för jordbrukare att erhålla länegaranti för driftslån. Dessa lånborde enligt förstnämnda motion kunna utgå till etablerade jordbrukare ävenutan krav på samband med förvärv eller arrende av tillskottsareal. Såsom anges i motionen 1973:329 kan garanti för driftslåntill etablerade jordbrukare utgå i samband med yttre rationaliseringsåtgärd avmera väsentlig omfattning och vid genomgripande produktionsomläggning.Dessutom infördes enligt riksdagsbeslut (prop. 11, JoU1971:38, rskr 1971:217) möjlighet att erhålla garanti för driftslån för attavhjälpa tillfälliga likviditetssvårigheter. Driftslån kan således redanbeviljas utan krav på samband med utvidgning av jordbruksarealen. Utskottetfinner att bärande skäl inte anförts för att i enlighet med motionernaytterligare utöka möjligheterna att bevilja garanti för driftslån, varför nuifrågavarande motionsyrkande avstyrks. Gällande bestämmelser bör enligt motionen 1973:1388 ändrasså att även naturvårds- och miljövårdsskäl kan beaktas vid bedömning avrationaliseringsstöd. Utskottet får i anledning härav erinra om att statsmedelfr. o. m. innevarande budgetår anvisats för försöksverksamhet medlandskapsvårdande åtgärder inom odlingslandskapet. a. skall därvid prövaslämpligheten av att säkerställa skötseln av skyddsvärda områden genom avtal medmarkägaren. Utskottet uttalade föregående år i anledning av en motion, att iden mån sådant avtal ger jordbrukaren ett inkomsttillskott i jordbruksdriften,bör detta tillskott kunna beaktas vid prövning av jordbruksföretagetsekonomiska resultat i samband med framställning om stöd till rationalisering.Även i övrigt borde naturvårdsintressena så långt möjligt beaktas i arbetetmed jordbrukets rationalisering. beslöt att som sin mening ge Kungl.Maj:t till känna vad utskottet sålunda anfört (JoU 1972:6, rskr 1972:89). Medhänvisning till det anförda finner utskottet att någon ytterligare åtgärd från sida i anledning av motionsyrkandet ejerfordras. I motionen 1973:1388 föreslås vidare att enskilda personerges möjlighet att erhålla statligt stöd för förvärv av rena skogsbruksföretag.Utskottet får hänvisa till att denna fråga ingått i vad skogspolitiskautredningen haft i uppdrag att pröva. Motionsyrkandet synes därför i likhet medtidigare väckta motioner i samma fråga inte nu böra påkalla någon åtgärd frånriksdagens sida. I motionen 1973:500 har ifrågasatts statligt kreditstödvid förvärv av ej bärkraftiga jordbruk främst för bostadsändamål. Eventuelltsådant stöd bör enligt utskottets mening ej belasta de medelsramar som äravsedda för jordbrukets rationalisering. Motionen bör inte föranleda någonriksdagens åtgärd. Enligt motionen 1973:323 bör jordbruksutredninggenom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att i enlighet med i motionen angivnariktlinjer göra en översyn av frågor rörande jordbrukets rationalisering. I vadmotionsyrkandet avser stöd till s. k. animaliefabriker har det behandlats iutskottets betänkande 1973:14. Utskottet har där föreslagit att motionen i nämndadel överlämnas till jordbruksutredningen för övervägande. Utskottetsställningstagande till motionen i övrigt i nu förevarande avseende innebär attbegäran om tilläggsdirektiv avstyrks. I motionen 1973:496 begärs mot bakgrund av en beskrivningav förhållandena inom norrländskt jordbruk att rådgivnings- och informationsverksamhetentill jordbrukarna skall intensifieras och att särskilda åtgärder skall vidtasför bibehållande av ett aktivt jordbruk och genomförande av långsiktigarationaliseringsåtgärder. Vidare bör enligt motionen möjligheterna att lämnaekonomiskt stöd för markanskaffning ökas. Utskottet får erinra om attomfattande statliga insatser av det slag motionärerna anger redan görs genomlantbruksnämndernas försorg. Exempelvis kan nämnas att för nästabudgetår anvisat ett belopp av 4 milj. kr. till kursverksamhet för jordbruketsrationalisering. Vidare bedrivs rådgivning av jordbrukets organisationer. Isammanhanget bör också nämnas att glesbygdsutredningen föreslagit vissförstärkning av rådgivningen i glesbygdsområden. Utskottet vill understrykabetydelsen av den rådgivnings- och kursverksamhet som sålunda bedrivs. Medhänsyn till de insatser som görs på området anser utskottet hkväl attföreliggande motionsyrkanden inte bör föranleda någon åtgärd. En skyndsam översyn av lantbruksnämndernas verksamhet börenligt motionen 1973:328 göras i syfte att nedbringa kostnaderna för verksamheten.Motionärerna räknar med att nämnda kostnader skall kunna sänkas med minst 10 procentoch att kostnadsutvecklingen fortsättningsvis skall stå i rimlig proportiontill utvecklingen på jordbrukets område. Utskottet vill för sin del framhålla att medelsanvisningentill lantbruksnämnderna /68-1973/74 i realiteten intemedfört någon ökning av resurstilldelningen utan fastmera inneburit attnämnderna fått vidkännas en viss åtstramning härvidlag. vidare erinra om att anslaget till lantbruksnämnderna förnästa budgetår, efter kompensation för löne- och prisomräkning m. m., ansettskunna minskas med 0,5 milj. kr. Att anslagen till lantbruksnämnderna ökat berorhuvudsakligen på den allmänna löne- och kostnadsstegringen samt i viss mån påatt lokalkostnaderna numera till skillnad frän tidigare inräknas ianslagsbeloppet. En prövning av medelsbehovet för lantbruksnämnderna liksomför annan statlig verksamhet bör ske och sker också i budgetarbetet.Vidare verkar bl. a. och statskontoret för eneffektivisering av den statliga verksamheten. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet, bifall till motionen 1973:328. Enligt motionen 1973:1428 har den enskilde markägaren intemöjlighet att till högre instans överklaga lantbruksnämnds markförsäljning,även om han såsom ägare av grannfastighet har direkt intresse i ärendet.Eftersom detta kan anses otillfredsställande föreslår motionärerna att gällanderegler överses och att de ändras så att prövning av besvär kan ske. Enligt vad utskottet inhämtat bl. a. frånlantbruksstyrelsen utreder lantbruksnämnd före markförsäljning, bl. a. genomatt höra berörda markägare i grannskapet, hur markområdet lämpligast kananvändas i rationaliseringssyfte. Sedan lantbruksnämnd fattat beslut om markförsäljning,är det praxis att köpeavtal sätts i kraft omgående. Dock skall enligt gällandeföreskrifter nämndens beslut om markförsäljning underställaslantbruksstyrelsens prövning om rninst två ledamöter eller minst en ledamot ochföredraganden haft annan mening än majoriteten. Enligt nuvarande praxis vid lantbruksnämnds handläggningav mark-försäljningsärende finns det sålunda normalt inte någon möjlighet atttill följd av besvär ändra nämndens beslut. Det skulle givetvis vara möjligtatt införa den ordningen att lantbruksnämnd ej gjorde upp köpeavtal förrännämndens försäljningsbeslut vunnit laga kraft. En sådan ordning skulleemellertid medföra en rad problem. Det skulle exempelvis bli svårt att avgränsavilka som skulle tillerkännas besvärsrätt. Vidare skulle svårigheter uppståatt bestämma besvärstidens början. Att ändra nuvarande, praxis så att en reellbesvärsrätt infördes i lantbruksnämndernas markförsäljningsärenden skullesåvitt utskottet kunnat finna innebära att en tidsödande och tungroddadministrativ ordning infördes. Det kan här nämnas att lantbruksnämndernaårligen genomför ca 2 500 markförsäljningar. Utskottet finner mot dennabakgrund inte tillräckliga skäl att förorda en sådan översyn som begärts imotionen 1973:1428. Slutligen tas här upp ett förslag i motionerna 1973:323och 1973:1388 om en översyn av formerna för handläggning av ärenden ilantbruksnämnderna i syfte att främja en mera demokratisk ordning. Enligtmotionerna bör kommunerna, ortsombuden och berörda jordbrukare ges ett störreinflytande vid lantbruksnämnds beslut i rationaliseringsärende än som nuförekommer. Utskottet vill i anledning av motionen framhålla att ilantbruksnämnderna ingår lekmannaledamöter och bland dem representanter för Innan ärende tas upp till avgörande i nämndeller delegation bereds det bl. a. genom att vederbörande ortsombud hörs. Iärende som rör markdispositioner hör nämnden vidare de direkt berördamarkägarna. Det bör i sammanhanget nämnas att ortsombud utses avlantbruksnämnden på förslag av vederbörande kommun. Utskottet finner att de imotionerna nämnda intressenterna väl kan göra sina synpunkter gällande vidnuvarande handläggningsordning i lantbruksnämnderna, varför förevarandemotionsyrkanden inte bör föranleda någon åtgärd. Under åberopande av vad i detföregående anförts hemställer utskottet att 1. lämnar utanåtgärd motionerna 1973:200, 1973:329, yrkande 1, 1973:497, 1973:1388, yrkande4 d, samt 1973:323, yrkande 2, sistnämnda motion såvitt avser successiv uppbyggnadav familjeföretag, 2. avslår motionen1973:329, yrkande 5, 3. avslårmotionerna 1973:329, yrkande 2, 1973:1388, yrkande 4 c, samt 1973:323, yrkande2, sistnämnda motion såvitt avser stöd till deltidsjordbruk, 4. lämnar motionen1973:340 utan åtgärd, 5. lämnarmotionerna 1973:329, yrkande 3, samt 1973:1388, yrkandena 1 b och 4 a, utanåtgärd, 6. avslårmotionerna 1973:329, yrkande 4, och 1973:496, yrkande 1, sistnämnda motionsåvitt avser driftslån, 7. lämnar motionen1973:1388, yrkande 4 e, utan åtgärd, 8. anser motionen1973:1388, yrkande 4 b, besvarad med vad utskottet i det föregående anfört, 9. avslår motionen1973:500, 10. lämnar utanåtgärd motionen 1973:323, yrkande 2, i återstående del, dock ej i vad avserstöd till s. k. animaliefabrik, 11. lämnar utanåtgärd motionen 1973:496, yrkandena 1, 2 och 3, såvitt de ej behandlats i detföregående, 12. lämnar motionen1973:328 utan åtgärd, 13. lämnar motionen1973:1428 utan åtgärd, 14. lämnarmotionerna 1973:323, yrkande 3, och 1973:1388, yrkande 5 a, utan åtgärd. På jordbruksutskottets vägnar . Närvarande: herrar i Skegrie (c), Mossberger (s),i (s). (), (), i (s),(), i (c), (), herrar (vpk),i Holmgården (c)*, i (c)*, (),herrar Leuchovius (m)* och (), dock att, såvitt avser utskottets hemställan under 1, vidbehandlingen deltagit herrar Antby (fp), Krönmark (m), Bemdtsson i (fp)och fröken i (s)* i stället för herrar i (s),i Holmgården (c), i (c) och () och, såvitt avser utskottets hemställan under 11-14, vid behandlingendeltagit () i stället för i (c). *Ej närvarande vid betänkandets justering. 1. beträffande stöd till successiv uppbyggnad avfamiljeföretag av herrarHansson i Skegrie (c), Antby (fp), (), i (c), Krönmark (m). i (fp) och Leuchovius (m) somanser att dels det avsnitt av utskottetsyttrande som på s. 2 börjar med "Enligt gällande" och som på s. 3slutar med "gånger behandlat" bort ha följande lydelse: Enligt gällande riktlinjer för jordbrukspolitiken skall enfortsatt, snabb rationalisering främjas. Det innebär bl. a. att statensinsatser på detta område skall medverka till att göra jordbruksföretagen såeffektiva som möjligt. som rationaliseringsarbetet särskilt skall främjaspecialisering och övergång till jordbruksdrift i större skala, skallmöjligheterna till ett successivt uppbyggande av jordbruksföretagen mot allteffektivare enheter tillvaratas. I anslutning till dessa uttalandenkonstaterade att till följd av föreliggande struktur inom jordbruketrationaliseringsverksamheten väntades komma att dominerasav arbetet med att bygga upp bärkraftiga familjejordbruk. ekonomisktstöd skall enligt gällande bestämmelser normalt utgå (hka medutskottet)--- och 1972. Den föregående---- (lika med utskottet)------ avinvesterings stödet.