bet · FW01NU25 · 1973-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkande nr 1973 NU 1973:25 betänkande i anledning av propositionen 1973:26 angående ny ordning för auktorisation av revisorer m. m. jämtemotioner. I propositionen 1973:26 har Kungl,Maj:t föreslagit att antaga inom upprättadeförslag tUl 1. lag om ändringi lagen (1944:705) om aktiebolag, 2. lag om ändringi lagen (1948:433) om försäkringsrörelse, 3. lag om ändringi lagen (1955:183) om bankrörelse, 4. lag om ändringi lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen, 5. lag om ändringi förordningen (1968:576) om KonungarUcet stadshypotekskassa och omstadshypoteksföreningar, 6. lag om ändringi lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och omlandshypoteksföreningar, 7. lag om ändringi lagen (1972:262) om understödsföreningar, 8. lagom ändring i lagen (1931:110) om upplagshus och upplagsbevis, 9. lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar irätten att utbekomma allmänna handlingar. Maj:t har vidare velat bereda tUlfäUe attavge yttrande över vad chefen för i propositionen haranfört om principerna för en ny ordning för auktorisation av revisorer. I anledning av propositionen harväckts tre motioner, som redovisas nedan (s. 2). Synpunkter i ärendet har införutskottet framförts av dels företrädare för , dels företrädare för Föreningen revisorer. I propositionen föreslås att statenskall genom kommerskollegium svara för auktorisation och registrering avrevisorer, en uppgift som fullgörs av handelskamrarna. Denuvarande s. k. anställnings-och rörelseförbuden för auktoriserade revisoreravses bli upphävda. Den ändrade ordningen föranleder vissa författningsändringar,huvudsakligen innebärande att orden "godkänd granskningsman" byts mot"registrerad revisor" och att hänvisningar till att handelskammareskall ha auktoriserat revisor eller godkänt granskningsman utgår. Vidareföreslås sekretessregler för ärenden angående auktorisation eller registreringsom revisor. Lagförslagenåterfinns på s. 29 i propositionen. Motionerna är följande: 1973:1587 av iVarberg (fp), vari hemställs att skall i skrivelse tiU Kungl. Maj:tuttala att nuvarande regler i vad gäller auktoriserad revisors rätt att taanställning hos annan än auktoriserad revisor skall bibehållas, 1973:1588 av herrar Regnéll (m) ochNordgren (m), vari hemställs att skaU avslå propositionen 1973:26, 1973:1589 av iLjusdal (fp), vari hemstäUs att skaU som sin mening ge Kungl. 1. att detnuvarande anställningsförbudet och rörelseförbudet för auktoriserade revisorermåtte bibehållas, 2. att dispensfrån anställningsförbudet och rörelseförbudet i rikstäckande organisationer,som kan garantera de auktoriserade revisorernas självständighet och oberoendegentemot uppdragsgivarna, skall kunna medges, 3. att ökade kravpå revisionspraktik ställs för erhållande av yrkesbeteckningen registreradrevisor. I propositionen redovisas ingaolägenheter med det nuvarande systemet för auktorisation av revisorer, sägs deti motionen 1973:1588. Motionärerna ser ingen anledning att ett väl fungerandesystem skall ändras. Om de generella anställnings- och rörelseförbudenavskaffas, kommer de auktoriserade revisorernas ställning som självständiga ochoberoende yrkesutövare att i hög grad försvagas, anser motionärerna vidare. Omauktoriserade revisorer blir oförhindrade att ta anstäUning hos kreditinstitut,industrier och utländska företag eller revisionsbyråer etablerade av dessariskeras att uppgifter om företag som anlitar sådana revisorer kommer tillutomståendes kännedom. Den detaljerade information om vissa företag som enrevisor får i sitt arbete ger en bakgrundsinformation som knappast kan undgåatt påverka hans agerande som ägare eUer styrelseledamot i andra företag,hävdas det också. Det bör emellertid bli möjligt för revisorer att medbibehållen auktorisation ta anställning hos riksorganisationer och centralakommunala revisionsorgan. Samma kritik mot ett slopande av anstäUnings- ochrörelseförbuden framförs i motionen 1973:1587. Liknande synpunkter återfinnsockså i motionen 1973:1589. Motionärerna vänder sig här mot uppfattningen attanställningsförbudet skulle vara konkurrensbegränsande och ägnat att skapa etticke önskvärt skråväsen. Förbudet har tUlkommit på önskemål av näringslivet,framhålls det. Maj:t bör emellertid kunna genom ett restriktivtdispensförfarande göra det möjligt för vissa centrala organisationer att haauktoriserade revisorer i sin tjänst. AUvadig kritik har i vissa sammanhang riktatsmot godkända granskningsmäns yrkes- kompetens, främst inom revisionsområdet, sägs det vidare idenna motion. Begärd erfarenhet synes nu kunna förvärvas genom verksamhet iegen revisionsbyrå utan ledning av revisor eUer godkänd granskningsman.Garantier bör skapas för att den som blir registrerad revisor har erfarenhetfrån revision under sakkunnig ledning. På grundval av egna bestämmelserhandhar handelskamrarna auktorisation av revisorer ochgodkännande av granskningsmän. Denna reglering har fått viss statlig sanktiongenom författningsföreskrifter, bl. a. innehållande krav på att revision ivissa fall skall äga rum under medverkan av auktoriserad revisor. I propositionenföreslås att huvudmannaskapet för revisorsauktorisationen skaU övertas avstaten. Avsikten är att handläggningen av auktorisationsfrågor skall anförtrosåt kommerskoUegium, som förutsätts utnyttja handelskamrarna som remissorgan. IstäUet för beteckningen "godkänd granskningsman" skall ifortsättningen användas beteckningen "registrerad revisor". ViUkorenför auktorisation och registrering avses bli i huvudsak oförändrade. TUl grundför propositionen ligger ett betänkande (Ds H 1971:3) av auktorisations-utredningen. I samband med frågan om vem som skall meddelaauktorisation har också aktualiserats frågan om upphävande av de anställnings-och rörelseförbud som gäller för auktoriserade revisorer. Innebörden häravär att sådan revisor inte får inneha anstäUning hos annan än auktoriseradrevisor med egen revisionsrörelse eller i revisionsföretag som ägs och leds avauktoriserade revisorer och att han inte får idka handelsrörelse eller delta iledningen av affärsföretag m. m. Bakom förslaget om upphävande av dessa förbudligger bl. a. en intressekonflikt mellan och trerevisionsföretag med anknytning tUl riksorganisationer, nämligenLantbruksförbundets , kommunalekonomiska förening u.p. a. och . Handelskammaren har inte velat bevUjaauktoriserade revisorer dispens för innehav av anställning hos dessa företag.Konflikten har föranlett bl. a. att begära översynav den nuvarande ordningen för auktorisation av revisorer. Vad har att pröva är, såvitt utskottet kanfinna, två väsentligen skilda huvudfrågor. Den ena är vilken instans ellervilka instanser - som skaU svara för bestämmelser om och tUlämpning av systemetmed auktorisation av revisorer och med nuvarande terminologi - godkännandeav granskningsmän. Den andra är om principen med anställnings- ochrörelseförbud skall vidmakthållas kanske i modifierad form - eller slopas,vilket sistnämnda innebär att yrkesetiska normer och jävsregler kommer att angegränserna för vUken verksamhet en auktoriserad revisor får utöva. Utskottettar först upp den senare huvudfrågan, som också är den centrala i deföreliggande motionerna. Utskottet konstaterar då att den ovan berörda intressekonflikten beträffande vissa riksorganisationers revisionsföretagsynes kunna lösas utan att en så vittgående förändring som ett avskaffande avanställnings-och rörelseförbuden genomförs. I likhet medauktorisationsutredningen och chefen för anser utskottetatt anställning hos revisionsföretag av ifrågavarande typ bör vara förenlig medinnehav av auktorisation som revisor. Från handelskammarhåll har deklarerats numera är villig att lämna dispens ät auktoriserad revisor för sådantjänstgöring. Det kan också nämnas att Föreningen revisorerförklarat sig kunna om vissa vUlkor är uppfyllda godta att så sker. Redanmed nuvarande huvudmannaskap för revisorsauktorisationen torde alltsåtillfredsstäUande förhållanden kunna uppnås i detta hänseende. Om statenfortsättningsvis fastställer regler för revisors-auktorisation och såsomföreslås i propositionen själv även svarar för auktorisationsförfarandet, kanen önskad utvidgning av verksamhetsfältet för auktoriserade revisorer givetvislätt genomföras antingen genom generella bestämmelser eller genomdispenspraxis. Vid sin bedömning av om anställningsförbudet börvidmakthåUas eUer icke låter utskottet aUtså inte det begränsade problemet medvissa riksorganisationers revisionsbyråer bli avgörande. Frågan är i ställetvad ett totalt slopande av förbudet kan få för konsekvenser. Man kan enligtutskottets mening inte bortse från risken att den tUltänkta förändringen medförbetydande nackdelar. Den bransch som de nuvarande revisionsföretagen utgör kankomma att undergå avsevärda sturkturförändringar, innebärande bl. a. en närmareanknytning tUl kreditinstitut och tUl storföretag inom industri och handel samtetablering och företagsförvärv från utländska revisionsbolags sida. Ettslopande av rörelseförbudet kan leda tiU att det blir vanligt med kombinationerav verksamhet som auktoriserad revisor och dels utövande av viss affärsrörelse,dels innehav av styrelseuppdrag i aktiebolag. Yrkesetiska normer och jävsreglerkan visserligen skydda mot sammanblandning av olika intressen i det enskildafallet. Generellt sett kan de dock knappast förhindra att de auktoriseraderevisorernas oberoende stäUning ibland kommer att dras i tvivelsmål. Degränsproblem som auktorisationsmyndigheten undgår genom att auktorisation kanges oavsett anställning eller utövande av rörelse kan få en motsvarighet i formav frågor om ingripande av myndigheten när det görs gällande att jävsregleretc. Ingenting talar för att det blh lättare att på etttillfredsställande sätt avgöra sådana frågor. Som ett skäl för slopande av anstäUnings- ochrörelseförbuden anför departementschefen att reglerna för de bådarevisorskategorierna bör vara så långt möjligt likartade. För godkändagranskningsmän finns sådana förbud inte. Utskottet finner inte detta argumentövertygande. Det synes inte orimligt att strängare krav pä oberoende ställninggäller för de revisorer som skall anlitas för särskUt omfattanderevisionsuppdrag, såsom i börsnoterade företag. Utskottet vUl här erinra om attpå senare år i olika sammanhang stäUts krav på och också vidtagits åtgärderför att samhället skall få ökad insyn i de stora företagen. Revisorernas rapportering i revisionsberättelserna erbjuder en möjlighet härtUl. förändring som kan mmska revisorernas oberoende synes intestå i god överensstämmelse med de värderingar som ligger tUl grund församhällets strävanden efter insyn i företagen. De näringslivsorganisationer som representerar företag somsärskilt anlitar auktoriserade revisorer önskar bibehålla anstäUnings- ochrörelseförbuden. De riksorganisationer som haft anledning att kritisera enalltför strikt tUlämpning av anställningsförbudet kan, som klargjorts ovan,tillgodoses även om förbudet i huvudsak består. Det samhälleliga intresse somskulle kunna tala för att anstäUningsförbudet slopas synes då främst vara attauktoriserade revisorer i så faU skulle kunna inneha anställning i offentligtjänst. Utskottet finner inte att detta intresse väger tungt. Beteckningenauktoriserad revisor skulle efter ett slopande av de nämnda förbuden bli främstett uttryck för förvärvad utbildning och yrkeserfarenhet. Det synes knappasttidsenligt att införa en ordnmg som kan få tUl ett av sina mera påtagligaresultat att ett antal tjänstemän hos statliga myndigheter samt hos banker,försäkringsbolag, industriföretag etc. till skillnad från nu blir berättigadetUl en titel som anger viss yrkeskompetens. För avskaffande av rörelseförbudetsynes något speciellt samhäUe-ligt motiv inte föreligga. Sammanfattningsvis anser utskottet att oavsett hurauktorisations-systemet eljest är utformat anställnings- och rörelseförbudenför auktoriserade revisorer i princip bör bibehåUas, dock med den uppmjukningsom angivits ovan. Genom en dispensmöjlighet som kan utnyttjas efter grundligprövning innefattande remiss till företrädare för olika berörda intressen börförebyggas att förbuden medför andra begränsningar än som motiveras av kravetatt auktoriserad revisor generellt skall ha en oberoende stäUning. Genom enordning i enlighet med vad utskottet här förordar tUlgodoses helt eller delvisde önskemål som framförs i motionerna. Utskottet övergår därefter till att behandla frågan omformerna för auktorisation av revisorer. Att samhäUet övertar huvudansvaret förauktorisationsregleringen är enligt utskottets mening naturligt, och utskottettiUstyrker att så sker. Ett konstaterande av att samhäUets och näringslivetsutveckling motiverar denna förändring innebär ingen kritik mot handelskamrarnassätt att handha de ifrågavarande uppgifterna. Av de båda alternativ för handläggningen avauktorisationsfrågor som anvisats av utredningen tillstyrker utskottet det ipropositionen föreslagna, som innebär att uppgiften anförtros åt en statligmyndighet. Den av departementschefen förordade ordningen med kommerskollegiumsom handläggande myndighet och handelskamrama som remissinstanser åt kollegietsynes representera en lämplig avvägning mellan kravet på enhetlig bedömning ochkravet på regionalt inflytande, baserat på person-och lokalkännedom. Utskottetnoterar att Föreningen revisorer inte tycks hysa någon ovUja motatt auktorisationsfrågorna överförs tUl kommerskollegium. I ställetför den föreslagna beteckningen "registrerad revisor" bör enligt utskottets mening användas beteckningen"godkänd revisor". I övrigt tillstyrker utskottet den ordning somanges i propositionen. Det motiv som i motionen 1973:1588 anförs för ettavvisande av den föreslagna ordningen är främst att anställnings- ochrörelseförbuden bör vidmakthållas. Så kan ske även vid ett förstatligande avrevisorsauktorisationen. Något bärande skäl för att auktorisationen avrevisorer bör förbli en angelägenhet enbart för handelskamrarna har inteangivits i motionen. I motionen 1973:1589 begärs att skall uttala sigför att ökade krav på revisionspraktik skaU ställas för erhåUande avyrkesbeteckningen "registrerad revisor" (dvs. "godkändrevisor" enligt utskottets förslag). Utskottet anser inte att det finnsunderlag för en sådan meningsyttring från sida. Det bör emeUertidnoteras att kommerskollegium och dess rådgivande nämnd i auktorisationsfrågorenligt utredningens förslag skaU noga följa frågan om hur kraven på teoretiskoch praktisk utbUdning skaU vara utformade. Syftet att det skall tUlses atttillräckliga krav på praktik upprätthåUs bör bli tUlgodosett genom ettåläggande för kommerskollegium i enlighet med utredningens förslag. De lagförslag som framläggs i propositionen avserhuvudsakligen ändringar av formeU innebörd. Utskottet tUlstyrker attlagförslagen under punkterna 36 och 8 antas av . Lagförslagen underpunkterna 1, 2, 7 och 9, vari talas om "registerad revisor" och iett fall "registrering som revisor", ersätts av utskottet genombilagorna 1-4 tUl detta betänkande med nya lagförslag där i stället uttrycken"godkänd revisor" och "godkännande som revisor" används. Ivad gäller förslaget under punkten 9 tiU lag om ändring i lagen (1937:249) ominskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar bör observeras attsedan propositionen framlades beslut har fattats om ändrad lydelse av förstastycket i den paragraf rörande rättshjälps- och advokatväsendet till vilken dennya föreskriften om sekretess i auktorisationsärenden skall anslutas.Utskottets motsvarande lagförslag har utformats med hänsyn till nämnda ändring. 1. att ianledning av propositionen 1973:26 i ifrågavarande del samt motionerna1973:1587, 1973:1588 och 1973:1589, de båda sistnämnda i ifrågavarande del, somsin mening ger Kungl. Maj:t tUl känna vad utskottet anfört om bibehållande avanställnings- och rörelseförbuden för auktoriserade revisorer, 2. att riksdagenmed avslag på motionen 1973:1588 i övrigt A. i anlednmg av propositionen1973:26 i ifrågavarande del som sin mening ger Kungl. Maj :t till känna vad utskottet anfört om principer för en ny ordning för auktorisation av revisorer m. m. och sålunda avslår motionen 1973:1589 i övrigt, B. antar i propositionen 1973:26framlagda förslag tUl a) lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse, b) lag om ändringi lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen, c) lag om ändringi förordningen (1968:576) om stadshypotekskassa och omstadshypoteksföreningar, d) lagom ändring i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar, e) lagom ändring i lagen (1931:110) om upplagshus och upplagsbevis, ianledning av propositionen 1973:26 i ifrågavarande delar antar a) förslagtiU lag om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag enligt bilaga 1, b) förslagtiU lag om ändring i lagen (1948:433) om försäkringsrörelse enligt bilaga 2, c) förslagtiU lag om ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningar enligt bilaga 3, d) förslagtiU lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna hand lingar enligt bilaga 4. Närvarande: herrar (), Regnéll (m), iGlömminge (c), i (fp), (), i (s),i (c), (), Whtén (fp). (), (), Wååg(s), Hovhammar (m), () och (vpk). vid utskottets hemställan under 2 1. av herrar i Glömminge (c), i (c) och (), som anser att det stycke på s. 5 i utskottets yttrande sombörjar med "Av de båda" och slutar med "överförs tillkommerskollegium" bort utbytas mot ett stycke av följande lydelse: Av de båda alternativ för handläggningen avauktorisationsfrågor som anvisats av utredningen anser utskottet till skillnadfrån departementschefen att alternativ 2 är att föredra. Alternativ 1, enligtvilket ärenden av detta slag skall handhas av kommerskollegium som förstainstans, innebär enligt utskottets mening en opåkallad centralisering. Statenshuvudmannaskap bör hellre utövas genom att regler utfärdas centralt förauktorisation genom handelskamrarna och genom att dessas beslut kan överklagashos statlig myndighet. 2. av herrar Regnéll (m) och Hovhammar (m), som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande som börjar på s. 5 med "Att samhället övertar" och slutar pås. 6 med "till nämnda ändring" bort utbytas mot ett stycke avföljande lydelse: I diskussionen om hur auktorisationsfrågorna skallhandläggas har den ovan berörda konflikten mellan ochvissa riksorganisationer spelat alltför stor roll. Som utskottet ovan anförtkan dessa organisationers intresse tUlgodoses utan någon grundläggandeförändring av auktorisationssystemet, Utskottet kan inte finna att det harpåvisats några bestående olägenheter tUl följd av den nuvarande ordningen medhandelskamrarna som ansvariga för auktorisation av revisorer och godkännande avgranskningsmän. Det finns, som framhålls i motionen 1973:1588, ingen anledningatt ändra på ett väl fungerande system. Utskottet avstyrker därför den ordningför auktorisation av revisorer etc. som förordas i propositionen. dels att utskottet under 2 bort hemstäUa 2. attriksdagen med bifaU tUl motionen 1973:1588 i övrigt A. i anledning av propositionen1973:26 i ifrågavarande del som sin mening ger Kungl. Maj;t till känna att nuvarande ordning för auktorisation av revisorer och godkännande av granskningsmän bör bibehållas och sålunda finner motio nen 1973:1589 i övrigt icke föranleda någon åtgärd, B. avslårde i propositionen 1973:26 framlagda lagförslagen, Lag om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag Härigenom förordnas i fråga om lagen (1944:705) omaktiebolaggranskningsman" skall bytas ut mot "revisor", dels att 105§ skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Av utskottet föreslagen lydelse Styrelsens och verkstäUande direktörs förvaltning samtbolagets räkenskaper skola granskas av en eller flera revisorer. Överstigeraktiekapitalet eller maxunikapitalet enligt bolagsordningen femhundratusenkronor, skola i bolaget utses minst två revisorer. Revisorer väljas på bolagsstämma; dock må ibolagsordningen kunna bestämmas, att en eller flera revisorer skola på annatsätt tillsättas att jämte minst en å bolagsstämman vald revisor deltaga igranskningen. Vid val av två revisorer äger aktieägargrupp, varsröstetal vid stämman utgör mer än en tredjedel av röstetalet för samtliga därföreträdda aktier, utse en revisor. Sådan aktieägargrupp äger påkalla att minsttvå revisorer väljas, ändå att enligt bolagsordningen val av allenast enrevisor skall äga rum. Vid val av flera än två revisorer äger aktieägargrupp,med ett röstetal överstigande en fjärdedel av röstetalet för samtliga vidstämman företrädda aktier, utse en revisor. I den mån revisorer ej utsettsefter vad nu är sagt, skaU val av revisorer ske enligt 119 § första stycket 5och 6. 1 valet må ej deltaga aktieägare, vilken tillhör aktieägargrupp somutsett revisor. Då revisorer väljas, skola lika många suppleanter väljas.Aktieägargrupp, som utser revisor, skall utse suppleant för honom. Skall i aktiebolag med aktier av olika slag enligtbestämmelse i bolagsordningen revisor väljas särskilt av ägarna till visstaktieslag, äger utan hinder därav aktieägargrupp företrädande minst så mångaaktier av samma eller olika slag, att röstetalet för dem utgör mer än entredjedel av röstetalet för samtliga vid stämman företrädda aktier, utse enrevisor och en suppleant för honom. Därefter skaU för de olika aktieslagen valske enligt 119 § första stycket 5 och 6; dock må i valet ej deltaga aktieägaresom deltagit i utseendet av nyssnämnde revisor. Senaste lydelse av 32 § 1955:384 107 § 1 mom. Utser aktieägargrupp som ovan sägstUl revisor eller revisorssuppleant annan än auktoriserad revisor ellergodkänd granskningsman, åligger det gruppen, om stämman det påyrkar, att idennes ställe utse sådan revisor. Med auktoriserad revisor och godkänd granskningsmanavses av handelskammare i riket auktoriserad revisor och godkändgranskningsman. Utser aktieägargrupp som ovan sägstUl revisor eller revisorssuppleant annan än auktoriserad revisor ellergodkänd revisor, åligger det gruppen, om stämman det påyrkar, att i dennesställe utse sådan revisor. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1948:433) om försäkringsrörelse Härigenom förordnas i fråga omlagen (1948:433) om försäkringsrörelse' , dels att i 6 och 29 §§, 100 § 1 mom. samt 170, 191, 305och 306 §§ orden "godkänd granskningsman" i olika böjningsformerskall bytas ut mot "godkänd revisor" i motsvarande form, dels att99 § skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse A v utskottet föreslagen lydelse Revisorer och revisorssuppleanter, som väljas avbolagsstämma, skola utses för tid intUl dess stämma som i 11 3 § sägs hållitsoch må icke väljas än tUl och med den stämma som skall äga rumunder tredje räkenskapsåret efter valet. Skall mer än en ordinarie stämmaårligen hållas, gäUe vad nu är sagt den stämma, å vUken revisorsval skallförrättas. Revisor må, ändå att den tid för vilken han blivit utsedd ej gåtttill ända, skiljas från uppdraget, där han valts på bolagsstämma, av stämmanoch eljest genom beslut av dem som tUlsatt honom. Om revisor, som är vald på bolagsstämma, entledigas ellereljest avgår eller avlider och suppleant på grund av avgång eller frånfälle ej finnes,åligger det styrelsen att ofördröjligen föranstalta om val av ny revisor. Vadnu är sagt gälle ock, där hinder att vara revisor uppkommer enligt 100 §. Skervalet å annan än ordinarie stämma, där revisorsval skall äga rum, skalluppdraget avse allenast tiden tUl och med sådan stämma. Den, som utsetts till revisor eller revisorssuppleant,skall därom ofördröjligen underrättas, om han valts å bolagsstämma, avstyrelsen eller verkställande direktören och eljest av den som tillsatt honom. Skall enligt bolagsordningen re- Skall enligt bolagsordningen re visor vara auktoriserad revisor el- visorvara auktoriserad revisor el ler godkänd granskningsman och ler godkändrevisor och sker änd- sker ändring i avseende å därtUl ring iavseende å därtiU utsedd utsedd person eller suppleant för personeller suppleant för denne denne eller beträffande sådan per- eller beträffande sådan persons 100 § 1mom. 170 § 191 §