bet · FW01SkU15 · 1973-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1973 SkU 1973:15 betänkande i anledning av motioner angåendebefrielse från arvsskatt för de fria trossamfunden. I detta betänkande behandlas motionerna 1973:7 av m. fl. (fp), vari bl. att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredningrörande befrielse för de fria trossamfunden innefattande även deras regionalaoch lokala organisationer - från att erlägga arvsskatt; 1973:569 av m. fl. (m), vari hemställs att hos Kungl. Maj.t anhåller om utredningrörande befrielse för de fria kristna samfunden innefattande deras regionalaoch lokala organisationer från att erlägga arvsskatt. Övriga i motionen 1973:7framställda yrkanden behandlar utskottet i andra sammanhang. Beträffandemotiveringen till yrkandet i motionen 1973:569 hänvisas till motionen 1973:705 (s.7). Gällande bestämmelser m. m. Staten är enligt 3§ förordningen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt befriad från sådan skatt. Detsamma gällerstiftelser och andra sammanslutningar som ansetts främja ett i särskilt höggrad allmännyttigt ändamål. Befriade är sålunda försvarsstiftelser samtstiftelser med huvudsakligt ändamål att främja barns eller ungdoms vård ochfostran eller utbildning, vård av behövande ålderstigna, sjuka eller lytta,eller vetenskaplig undervisning eller uppfostran. Skattebefrielsen för statenomfattar bl. Andra allmännyttiga stiftelser och sammanslutningar ärenligt 38 § befriade från gåvoskatt men inte från arvsskatt. Till stiftelser avdenna art hör bl. a. sädana som främjar religiösa, välgörande eller socialaändamål. Dessa stiftelser arvsbeskattas enligt skatteklass III, dvs. enligt enskatteskala som i sina lägre skikt överensstämmer med den som gäller för andraarv- eller gåvotagare än make och barn men som beträffande skattepliktigalotter . stannar vid av överskjutande belopp. Kapitalskatteberedningen föreslog i sitt betänkandeKapitalbeskattningen (SOU 1969:54) att arvs- och gåvoskattefriheten skullesamordnas och begränsas till att gälla i huvudsak staten, försvarsstiftelseroch sammanslutningar som främjar högre undervisning eller uppfostran. 1970:71 föreslog departementschefen emellertid oförändrade 1 1973.6 saml. regler och åberopade som motiv härför att beredningensförslag vid remissbehandlingen mött stark kritik. Endast mycket tungt vägandeskäl borde enligt hans mening föranleda inskränkningar i skattefriheten, och deskäl som beredningen åberopat ansåg han inte tillräckligt övertygande. A andra sidanmenade han att de rättssubjekt, som åtnjöt både arvs- och gåvoskattefrihet,främjade en i så hög grad allmännyttig verksamhet att andra organisationer intehade anledning att känna sig tillbakasatta. a. med hänsyn härtill var detenligt departementschefen obefogat att, som föreslagits av någraremissinstanser, utvidga arvsskattefriheten. Vid riksdagsbehandlingen av propositionen väcktes motionerom såväl lättnader som skärpningar av stiftelsernas beskattning. Med anledninghärav framhöll bevillningsutskottet (BeU 1970:41) som tidigare erinrat om attkoncentrationsutredningen i sitt betänkande Ägande och inflytande inom detprivata näringslivet (SOU 1968:7) fäst uppmärksamheten på stiftelsernas rollvid förmögenhetsfördelningen och ansett att den i samband därmed förda debattenmanade till försiktighet i fråga om åtgärder som måste tolkas som ettytterligare befästande av stiftelsernas skatteförmåner - att motionsyrkandenaberörde endast delar av ett större frågekomplex. Detta frågekomplex borde enligtutskottets mening bli föremål för en mer allsidig utredning än denkapitalskatteberedningen enligt sina direktiv haft att verkställa. Utskottetförutsatte att Kungl. Maj.t uppmärksammade dessa spörsmål och avstyrkte därförmotionerna. Betänkandet godkändes av . Vid riksdag vidhöll skatteutskottet i sitt avriksdagen godkända betänkande SkU 1971:23 bevillningsutskottets uppfattning. ställning vid arvs-, och gåvobeskattningensammanhänger som framgår av vad som anförts tidigare - med dess egenskap avstatsorgan. Detta förhållande har givetvis uppmärksammats av beredningom stat och kyrka i dess framlagda slutbetänkande (SOU 1972:36). Beredningen anför bl. (s. 142) att den finner detuppenbart att olika organ och motsvarande organ inom andratrossamfund bör behandlas lika i skattehänseende. Den erinrar om att Kungl.Maj:t tillkallat en sakkunnig (Fi 1971:06) med uppdrag attverkställa en översyn av gällande beskattningsregler rörande ideellaföreningar, däribland "föreningar för religionsutövning", för att fåtill stånd likformighet i den skattemässiga behandlingen. Enligt beredningenbör den i betänkandet föreslagna förändringen av relationerna mellan staten ochsvenska kyrkan givetvis föranleda att de författningar som gällerbeskattningsreglerna ses över från materiell likformighetssynpunkt. Hur dennalikformighet bör i detalj utformas, genom skattelindring eller skatteskärpningi olika situationer, har emellertid beredningen inte ansett sig böra taställning till. Den närmare utformningen av reglerna för beskattningen avtrossamfund och församlingar inom dessa utgör nämligen enligt beredningen enskattepolitisk fråga som inte kan ses isolerad från beskattningen av andraideella föreningar utan som bör överses av den ovan nämnde sakkunnige förbeskattningen av ideella Här nedan återges en i betänkandet intagen tabell (tabell5.3) med schematisk översikt av nuvarande beskattningsregler för svenska kyrkanoch andra trossamfund m. verksamhet bland behövande sjuka m.fl. Ja, delvis Ja Ja, delvis Ja Nej Nej Ja, delvis Ja Ja, delvis Ja Nej Nej Ja, delvis Ja, delvis Ja, delvis Ja,delvis Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja av fastighet Ink. av rörelse Ink. av kapital Annan inkomst Nej Nej Nej Nej Nej Ja Nej Nej Nej Ja Nej Nej Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Vård av behövande ,';! ' Samtliga des.sa skatteformer medför skatteplikt förfysiska personer. Nej = skatteplikt föreligger inte för angivna juridiskapersoner. Ja = skatteplikt föreligger för angivna juridiska personer. 2 Kyrkofondensamt de fyra centrala kyrkliga styrelserna. 3 Såsomsjälvständigt rättssubjekt. Frågan om befrielse frän arvsskattför de fria trossamfunden behandlades även i motioner vid riksdag. Isitt av godkända betänkande 1972:57 anförde skatteutskottet, att omförhållandet mellan och staten ändrades på sätt 1968 årsberedning om stat och kyrka föreslagit i sitt betänkande (SOU 1972:36)förlorade kyrkan sin ställning som statligt organ och därmed också grunden förskattebefrielsen. Detta förhållande hade uppmärksammats av beredningen, somansett att förslaget borde föranleda en översyn avbeskattningsreglerna från likformighetssynpunkt, varvid även beskattningen avandra ideella organisationer måste beaktas. Utskottet instämde i dennauppfattning och framhöll att den kritik som framförts mot gälländebeskattningsregler talade för att villkoren för stiftelsernas skatteförmånerborde göras snävare, vilket också uppmärksammats i företagsskatteberedningens(Fi 1970:77) direktiv. Innan resultatet av kommande överväganden lagts fram,borde därför enligt utskottets uppfattning inte binda sig föråtgärder som ytterligare befäste dessa förmåner. i dess egenskap avstatligt organ liksom stiftelser och sammanslutningar, som främjar vissa isärskilt hög grad allmännyttiga ändamål, är befriade frän såväl arvsskatt somgåvoskatt, medan de fria trossamfunden;är befriade endast frän gåvoskatt. De utredningsyrkanden i motionerna 1973:7 och 1973:569,som utskottet behandlar i detta betänkande, syftar till att befria de friatrossamfunden från arvsskatt.-Enligt motionärernas uppfattning bör maneftersträva sä likartade ekonomiska villkor som möjligt för ochövriga trossamfund. Motionärerna anför vidare att de fria trossamfunden främjarallmännyttiga ändamål i lika hög grad som och sådana stiftelseroch sammanslutningar, som är befriade från arvsskatt. I stort sett motsvarande yrkanden, som utskottet nu haratt behandla, har vid upprepade tillfällen avvisats av . Vidföregående års höstriksdag erinrade skatteutskottet (SkU 1972:57) om attberedningen om stat och kyrka i sitt slutbetänkande Samhälle och trossamfund(SOU 1972:36) framhållit, att beskattningsreglerna borde ses över från materielllikformighetssynpunkt som en följd av den av beredningen förordade ändringen avrelationerna mellan staten och . En sådan översyn kunde bl. a.leda till att de särregler, som gäller för , slopas ochersätts med de bestämmelser som f. n. gäller för andra samfund. Beredningen,som inte ansett sig böra ta ställning till denna fråga, har förutsatt, attföreningsskatteutredningen (Fi 197 1:06), som har i uppdrag att verkställa enöversyn av gällande beskattningsregler rörande ideella föreningar, däriblandorganisationer för religionsutövning, får i uppdrag att överväga hur dennalikformighet bör utformas. Beredningens betänkande är f. n. föremål förremissbehandling. Utskottet, som tidigare framhållitatt det kan finnas skäl att vid arvs-och gåvobeskattningen anlägga olikabetraktelsesätt på gåvor och på testamentariska förordnanden, ansluter sig iprincip till den uppfattning som beredningen om stat och kyrka givit uttryckför,i sitt ovannämnda ,betänkande. Mot bakgrund härav och vad som anförts idirektiven för företagskatteberedningen (Fi 1970:77) rörande en skärpning avvillkoren för stiftelsernas skatteförmåner är utskottet för sin del inteövertygat om att den eftersträvade jämställdheten mellan och defria trossamfunden vid arvs- och gåvobeskattningen bör lösasefter de riktlinjer, som anges i motionerna. I avvaktan på resultatet avpågående utredningar är utskottet därför inte berett tillstyrka berördautredningsyrkande i motionerna 1973:7 och 1973:569 och avstyrker såledesbifall till desamma. 1. motionen1973:7, i vad den behandlas i detta betänkande, 2. motionen1973:569. Närvarande: herrar i (m), (),(). Josefson i Arrie (c), (), i (fp),Carlstein (s), (), (), i Trobro (m), Stadling (s),i (s), i (c). () och fruNormark (s). av herrar i (m). Josefson i Arrie (c),i (fp), (), i Trobro (m), iStockholm (c) och (), vilka under åberopande av innehållet imotionerna 1973:7 och 1973:569 - ansett att utskottet bort hemställa att med anledning avmotionerna 1973:7 och 1973:569 hos Kungl. Maj:t begär utredning om befrielseför religiösa trossamfund innefattande deras regionala och lokalaorganisationer från att erlägga arvsskatt.