bet · FW01SfU34 · 1973-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1973 SfU 1973:34 betänkande i anledning avmotion om översyn av företagens uppgiftsskyldighet för skatte- ochavgiftsdebitering. I motionen 1973:591 av herrTuresson (m) hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att reglerna förhur de uppgifter skaU vara beskaffade som skall utgöra underlag för debiteringav företagens avgifter och skatter skyndsamt överses i syfte att minskakostnaderna för berörda uppgifters framtagande. Gällande bestämmelser m. m. Socialförsäkringens administrationkräver, att en mängd olika uppgifter lämnas tiU försäkringsorganen. Skyldighetatt lämna sädana uppgifter åvilar i betydande utsträckning de försäkradesarbetsgivare. Uppgifterna har bl. a. betydelse för skUda kontrollrutiner hosframför aUt de allmänna försäkringskassorna. En relativt omfattandeuppgiftsskyldighet har ålagts arbetsgivarna i yrkesskadefall. Mänga avuppgifterna skaU lämnas utan särskild anmaning. Andra infordras frän faU tillfaU av försäkringsorganen. Skyldighet att lämna uppgift för beräkning av arbetsgivaresavgift tiU försäkringen för tiUäggspension, sjuk- och yrkesskadeförsäkringarnasamt avgifter enligt förordningen angående byggnadsforskningsavgift, lagen omlönegarantiavgift och lagen om arbetarskyddsavgift regleras i förordningen(1959:552) angående uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmänförsäkring, m. m. och åligger den som utgett lön till anstäUd medminst . Arbetsgivamppgiften skaU lämnas året efterdet som avgiften avser. Vid uppgiften skall fogas ett exemplar av denkontrolluppgift som upprättats för den anställdes taxering. Befrielse fränskyldighet att bifoga kontrolluppgift kan i vissa fall medges avriksförsäkringsverket. Redare, som har att redovisa sjömansskatt, skall lämnaarbetsgivaruppgift före februari månads utgång. Arbetsgivaravgift erläggs iform av preliminär och slutlig avgift enligt ett särskilt avräkningsförfarandeoch betalningen är uppdelad på varannan av årets månader med början i februari.I vissa fall påförs avgiften i samband med debitering av slutlig skatt enligtuppbördsförordningen (1953:272). Arbetsgivare är vidare skyldig att pä anmaning lämnauppgift angående namngiven persons förhållande, som är av betydelse förtillämpning av lagen (1962:381) om allmän försäkring. Dessa anmaningar avserframför allt kontroll av arbetstagarens inkomstförhåUanden och frånvaro frän arbetet på gmnd av sjukdom. Nämnas kan också attarbetsgivare skaU göra anmälan tiU när arbetstagare anställsför än och när sådan anställning upphör. Arbetsgivare ärvidare skyldig att anmäla inträffat fall av yrkesskada till kassan. Det bör i sammanhanget påpekas att särskilda bestämmelserom uppgiftslämnande tUl ledning vid taxeringen finns i taxeringsförordningen.I praktiken medför dessa regler att flertalet arbetsgivare har att utananmaning avge kontrolluppgift om vad som utgivits till anställd eller annan iform av avlöning, arvode, annan ersättning eUer förmån, antingen denna utgåttkontant eller såsom naturaförmån. Taxeringen till statlig inkomstskatt liggertUl grund för beräkningen av bl. a. den aUmänna arbetsgivaravgiften. Skyldighetatt lämna kontrolluppgift i nu nämnt hänseende föreligger också i vissa fallefter anmaning. Arbetsgivaravgifterna beräknas päkontant lön och naturaförmåner i form av kost eller bostad som arbetsgivarenunder året utgett till arbetstagare. Till lön räknas ej sådan särskild ersättning,som en arbetsgivare kan utge tiU sina anstäUda för vissa med arbetet förenadekostnader, s. k. kostnadsersättning. Erhåller en arbetstagare lön, som är säberäknad, att han därav själv skaU bestrida sina kostnader i anställningen,ingår likväl hela lönen i underlaget för avgiftsberäkningen. Efter medgivandeav kan emellertid en arbetsgivare få göra visst avdragför arbetstagarens kostnader i anställningen, dock endast under förutsättningatt kostnaderna uppgått tiU av lönen. Riksförsäkringsverkethar rätt att lämna sådant medgivande antingen utan särskild framställning såvitt avser arbetstagare i viss verksamhet eUer också efter sådanframställning i fråga om viss eller vissa arbetstagare. Arbetsgivaravgift skall inte beräknas på lön, som förarbetstagare ej uppgått till , eller i fräga omavgiften till ATP - pä lön till arbetstagare, som uppnätt vidingången av det år avgiften avser. Lön, som utbetalas av utomlands bosattarbetsgivare eUer utländsk juridisk person, blir inte avgiftsgrundande annat änför det fall, att arbetstagaren sysselsatts vid skötseln av fastighet i Sverigeeller i rörelse, som bedrivs frän här beläget fast driftställe. I principgrundar ej heller lön från arbetsgivare, som är utländsk beskickning eUer lönatkonsulat eller som tillhör sådana institutioner, avgiftsplikt. Lön, som svenskarbetsgivare utger tUl utomlands sysselsatt utländsk arbetskraft, bUr ej helleravgiftsbelagd. Avgiftsunderlaget för beräkning av arbetsgivaravgift tilltilläggspensioneringen erhålls genom att man frän summan av de avarbetsgivaren utbetalade lönerna gör tvä avdrag, nämUgen dels ettbasbeloppsavdrag, dels ett maximiavdrag. Basbeloppsavdraget fram räknas genom att det vid årets ingång gällande basbeloppet multipliceras med det beräknadegenomsnittUga antalet arbetstagare hos arbetsgivaren . Härvid skallarbetstagare, som varit anställd med full arbetstid, räknassom en arbetstagare och arbetstagare, som varit anställd i mindreomfattning, medräknas i motsvarande mån. Genomsnittliga antalet arbetstagareberäknas med en decimal. TiU grund för beräkningen av det genomsnittUga antaletarbetstagare läggs tvä tidsuppgifter, vilka arbetsgivaren har att lämna iarbetsgivar-uppgiften, nämUgen dels det totala antalet arbetstimmar under åreti arbetsgivarens verksamhet (sammanlagda arbetstiden), dels det antal timmar enhos arbetsgivaren helärsanställd med full arbetstid genomsnitt-Ugt har arbetat(genomsnittliga årsarbetstiden). Båda tidsuppgifterna skaU iarbetsgivamppgiften uttryckas i timmar. Antalet basbeloppsavdrag, som enarbetsgivare är berättigad till, erhålls genom att dividera den förratidsuppgiften med den . Vid beräkningen av avgiften tUl försäkringen förtilläggspension skall undantas den del av utgiven lön som för arbetstagare ochår överstiger 7,5 gånger basbeloppet. utgör basbeloppet ,maximibeloppet (7,5 X 7 300=) . och det maximalt avgiftsgrundande beloppet (54 750 - 7 300=) avjämnat47 . Arbetsgivaravgifterna beräknas avriksförsäkringsverket pä grundval av avgiftsunderlaget. Till grund förberäkningen ligger de av arbetsgivarna lämnade arbetsgivamppgifterna. Reglerna om arbetsgivaruppgift kompletteras med ett antalbestämmelser av speciell natur, såsom kontroll av att uppgiftsskyldighetenfullgörs, bestämmande av avgiftsunderlag i vissa fall genom uppskattning,ändring av avgiftsunderlag i vissa fall m. m. a. kan nämnas, att ändring avavgiftsunderlaget gäller en tidsgräns av sex är efter utgången av utgiftsäretinom vilken aUtså ändringen måste ha skett. Hos bUr arbetsgivamppgifternaföremål för granskning. Denna utmynnar i beslut om fastställande averforderliga avgiftsunderlag Med hänsyn till att avvikande regler delvis gällerför beräkning av arbetsgivaruppgift tiU ATP respektive sjukförsäkringen måste tväskilda avgiftsunderlag fastställas för dessa försäkringsgrenar. Avgiften föryrkesskadeförsäkringen kan i regel beräknas med utgångspunkt i samma underlagsom avgiften tiU sjukförsäkringen. Byggnadsforskningsavgiften beräknasvanligen pä ett särskilt underlag. Föranleder granskningen att avgiftsunderlagbör beräknas med avvikelse frän de av arbetsgivare lämnade uppgifterna,underrättas arbetsgivaren härom och ges tillfälle att yttra sig i ärendet.Därpå följande beslut om avvikelse meddelas skriftligt och med vederbörligbesvärshänvisning. Har arbetsgivaruppgift inte avlämnats eller kan på grundav brister i lämnade uppgifter avgiftsunderlag inte tillförlitligen beräknas,skaU avgiftsunderlaget uppskattas efter vad som befinnes skäligt. Pä grundval av sålunda fastställdaavgiftsunderlag beräknas därefter arbetsgivaravgift. Även i detta fall skerberäkningen hos . Debiteringen och uppbörden av arbetsgivaravgiften sker päskUda sätt i princip beroende pä avgiftens storlek. Avgift uppgående till högst1 . debiteras i regel på arbetsgivarens skattsedel såsom slutlig skattoch uppbäres i samma ordning som skatten. Annan avgift debiteras pä särskUdräkning som sänder till arbetsgivaren. Dessaarbetsgivaravgifter innefattar regelmässigt slutlig avgift och preliminäravgift. Härtill kan i vissa faU komma tillkommande avgift (t. ex. pä grund avbeslut om höjt avgiftsunderlag med anledning av granskning av arbetsgivaresavlöningsbokföring). Den slutliga avgiften beräknas och debiteras året nästefter utgiftsäret och upptas pä räkning, som sänds ut i januari året efterdebiteringsåret. I avräkning på slutUg avgift skall arbetsgivaren varje ärerlägga preUminär avgift. Denna skaU enUgt huvudregeln utgå med ett beloppmotsvarande den slutliga avgift, vilken debiterades under nästföregående är ochsom alltså avser löner före sistnämnda är. Avgiften fördelas på sex betalningstermineroch skall betalas senast den 18 med början . Uppgiftom de arbetsgivaravgifter som skall påföras i samband med slutlig skatt lämnasärligen av tUl de lokala skattemyndigheterna. Har slutlig avgift inte påförts arbetsgivaren skaUsärskild beräkning ske av den preliminära avgiften. Denna skall därvidbestämmas tUl belopp som så nära som möjligt kan beräknas komma att motsvaraden slutliga avgiften. Särskild beräkning av preliminär avgift för visst ärskall också göras om det kan antas att den slutliga avgiften för samma ärkommer att avvika frän den debiterade slutliga avgiften medminst en femtedel av denna avgift. Även i andra fall kan särskild avgiftsberäkningske om skillnaden meUan utgående preliminär avgift och päräknelig slutligavgift kan antas bh mer betydande eller annan särskUd omständighet föreligger. För att påförd preliminär avgift skall bringas i bättreöverensstämmelse med beräknad slutUg avgift kan i vissa faU ettjämkningsförfarande ifrågakomma. I den förevarande motionen yrkasöversyn av de regler som gäller för företagens skyldighet att lämna uppgifterför skatte- och avgiftsdebitering. Syftet med motionen är att minskaföretagens kostnader för uppgiftsskyldighetens fuUgörande. Samhällsutvecklingen har medfört att företag och andraarbetsgivare fått alltmer vidgade åligganden att förse myndigheter meduppgifter av ohka slag och att medverka vid uppbörd av skatt. Uppgifts- ochuppbördsskyldigheten har kommit till och utformats successivt under en längföljd av är. Vissa förenklingar har kommit tiU stånd. många reformerna främst på skatte- ochuppbördsområdet men även inom socialförsäkringen ha medfört att företagensuppgifts-och uppbördsskyldighet kommit att bli alltmer betungande. Det är motbakgrund härav tillfredsställande att den i motionen aktuaUserade frågan numeraär föremål för en aUsidig översyn inom utredningen (Fi 1970:69) om företagensuppgiftsplikt. Denna har i första hand att överväga vad som är möjligt att göraför att uppgifts- och uppbördsskyldigheten skaU bU så Utet betungande sommöjligt för företag och andra och kunna fullgöras på ett enkelt och rationeUtsätt. Översynen är i huvudsak av teknisk art, men de sakkunniga är enligtdirektiven oförhindrade att undersöka i vilken mån ändringar av det sakUgainnehållet i gällande bestämmelser på förevarande område kan vara av betydelseför en förenkling och rationaUsering. EnUgt utskottets mening kan det förutsättas att detutredningsarbete, som sålunda pågår och som bedrivs i nära samråd med bl. a.traktaments-beskattningsutredningen och kommer attresultera i förslag som innebär att uppgifts- och uppbördsskyldigheten kanfullgöras med en rimligare arbetsinsats och till en lägre kostnad än f. n. Somframgår av det anförda är yrkandet i motionen redan tillgodosett. attriksdagen avslär motionen 1973:591. Närvarande: herrar (), iVikmanshyttan (c), (), Ringaby (m), i (s), Magnussoni Nennesholm (c), i (s), Mundebo (fp), fm (), frökenPehrsson (c), herrar (), i * (m), i (vpk), fröken () och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering.