bet · FW01TU1 · 1973-12-31 00:00:00 — Av utskottets härvidlag intagna ståndpunkt följer attutskottet ej anser sig berett tillstyrka yrkandet i motionen 1973: 107 omoavbruten sjöfart på och hamnarna söder därom som målsättning förvintersjöfarten. Ej heller anser utskottet anledning föreligga att, såsom imotionen 1973: 1375 yrkats, ge den aviserade utredningen ytterligare direktivatt bereda frågan om vård, översyn och reparation av statsisbrytare och andrafartyg i . Motionen avstyrks jämväl i övrigt av utskottet. I motionen 1973: 1358 har yrkatsatt lotsskyldighet i princip skall införas för fartyg som trafikerar svenskakustfarvatten, kanaler och insjöar. I motionen 1973: 189 har hemställts omutredning beträffande lotstvång för alla tankfartyg i svenska farvatten samtatt den svenska delegationen i IMCO skall verka för lotsplikt för allatankfartyg vid färd genom . Med anledning härav vill utskottet erinra om att dennuvarande grundval av ett system med i principallmän lotsfrihet (prop. 1970: 119, SU 1970: 143, rskr 1970: 347). I tidigarelotsförordning intagna bestämmelser hänförde sig primärt inte tillsjösäkerheten som sådan utan avsåg i första hand att skapa underlag för enlotsavgiftsplikt. Bestämmelser om en straffsanktionerad lotsplikt i vissomfattning i förening med en lämplig avvägning av avgifterna för utfördalotsningar borde enligt uttalande av departementschefen i propositionen 1970:119 kunna skapa betydligt bättre garantier för sjösäkerheten än bestämmelsernai lotsförordningen. Vad som här borde komma i fråga var att skyldighet attanlita lots borde gälla för tankfartyg och andra fartyg med allmänfarlig lastsamt vid passage av svår-navigabla farvatten. Det förutsattes underriksdagsbehandlingen att vid avgränsningen miljö- och säkerhetsaspekternatillmäts stor betydelse. Dessutom borde uppdragas åt attuppmärksamt följa utvecklingen på området samt att vidta i anledning häraverforderliga åtgärder. Med hänsyn härtill har bestämmelser i olika avseendenutfärdats om skyldighet att anlita lots framför allt i fråga om vissatankfartyg med last av råolja m. m. och fartyg med allmänfarlig last i bulk.Frågan om utvidgning av skyldigheten att anlita lots har dessutom nyligentagits upp av i en framställning hos Kungl. Med beaktande av det anförda synes syftet med yrkandena imotionen 1973: 1358 och motionen 1973: 189 såvitt gäller skyldighetatt anlita lots i svenska farvatten i väsentliga delar tillgodosett. Enligt vadutskottet erfarit har vidare frågan om lotsplikt i berörts vidöveriägg-ningen i IMCO och torde komma att behandlas inom organisationen i ettstörre sammanhang. Med hänsyn till det anförda anser sig utskottet inte kunnabiträda motionärernas yrkanden och avstyrker motionerna. Utskottet förutsätteremellertid alltjämt att utvecklingen på området uppmärksamt följs samt att ianledning härav eventuellt erforderliga åtgärder vidtas. I motionen 1973: 198 har hemställtsom återinförande av lotsningsverksamhet från . I detta sammanhang måerinras 1970 av lots- och fyrväsendets regionalaorganisation. Departementschefen (prop. 1970: 119) fann därvid naturligt atten ytterligare koncentration av lotsningsverksamheten sker till de kustavsnittoch hamnar som alltjämt är av betydelse för sjöfarten. Av åretsstatsverksproposition framgår att överväger olika åtgärder föratt utöver de indragningar och sammanläggningar som genomförts till följd av1970 års omorganisation ytterligare kunna begränsa lotsningsorganisationen. Motbakgrund härav och då enligt utskottets mening omständigheter ej framkommit sombör föranleda ett återinförande av just den av motionärerna nu angivnalotsplatsen avstyrks motionen i fråga. Utskottet förutsätter emellertid attsjöfarten till och från Härnösandsområdet tillförsäkras en tillfredsställandelotsningsservice. I motionen 1973: 759 har yrkats atten framtida förläggning av förråd till måtteprövas. Frågan om förläggningen av förråd behandlas f. n. hossjöfartsverket. Som motionärerna framhåller har målsättningen varit att få ensamlad förråds- och underhållsverksamhet för verkets flytande enheter. Det hardärvid bedömts vara en fördel om även isbrytarna vid eventuellt framtida behovkan förläggas till eller repliera på den nya platsen för underhållsenheten. Imålsättningen uppges vidare ingå en samgruppering av mellersta lotsdistriktetsförråd med centralförrådet. Lokaliseringen av förråd är sålundaberoende av ett flertal faktorer. Utskottet utgår ifrån att under denfortsatta prövningen av frågan jämväl regionala och lokaliseringsmässigasynpunkter beaktas. Med hänsyn härtill och då en förläggning av förrådet tillOskarshamn utgör ett av de alternativ som redan aktualiserats under frågansbehandling synes någon särskild åtgärd från sida ej erforderligvarför motionen avstyrks. I motionen 1973: 1351 harhemställts om utredning och förslag angående möjligheterna att kraftigtreducera antalet småbåtsolyckor, varvid särskilt bör beaktas vad i motionenanförts beträffande användning av Vid sin behandling av en motion med samma syftevid fjolårets riksdag erinrade utskottet om att frågor av detta slagkontinuerligt bevakas i sjösäkerhetsrådet som har att genom propaganda ochupplysning medverka till större säkerhet på sjön beträffande fritidsbåtarna.Detta /nnefattade enligt vad utskottet erfor även rekommendation beträffandeanvändning av flytvästar. Vidare förutsatte utskottet att därmed sammanhängandefrågor kommer att prövas i samband med fritidsbåtsutredningens fortsattaarbete. Vad utskottet då uttalade gäller alltjämt. Någon särskild utredninganser utskottet därför ej påkallad och avstyrker motionen. 1. attriksdagen för /74 anvisar a. tillFarledsverksamhet, exkl. isbrytning, ett förslagsanslag av , b. tillIsbiytning ett förslagsanslag av , c. tillFartygsverksamhel ett förslagsanslag av , d. tillÖvrig verksamhet ett förslagsanslag av , a. avslårmotionen 1973: 107, b. avslårmotionerna 1973:189 och 1973: 1358, c. avslårmotionen 1973: 198, d. avslårmotionen 1973: 759, e. avslårmotionen 1973: 1351, f. avslårmotionen 1973: 1375. Handelsflottans pensionsanstalt m. fl. anslag.Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punkterna D 5D 8 (s. 128132) och hem ställer attriksdagen för /74 anvisar 1. tillHandelsflottans pensionsanstalt ett anslag av , 2. till Bidragtill vissa resor av sjöfolk ett förslagsanslag av , 3. till Avsättningtill handelsflottans välfärdsfond ett förslagsanslag av , 4. till Understödåt skärgårdsrederier m. m. ett förslagsanslag av . Institut m. m. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:tsförslag under punkten E 1 (s. 133135) och hemställer att till Transportnämndenför /74 anvisar ett förslagsanslag av , därav trefjärdedelar att avräknas mot automobilskattemedlen. meteorologiska och hydrologiska institut:Förvaltningskost nader m.fl. anslag. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punkterna E 2E 7 (s. 135147) och hemställer attriksdagen för /74 anvisar 1. till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Förvaltningskostnader ettförslagsanslag av , 2. till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Underhåll av materiel m. m. ettförslagsanslag av , 3. till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Nyanskaffning av instrument m. m.ett reservationsanslag av , 4. till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Uppdragsverksamhet ettförslagsanslag av , 5. till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Väderlekstjänst för luftfarten ettförslagsanslag av , 6. till Bidragtill väderleksstationer i och på m. m. ettförslagsanslag av . m.fl. anslag.Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punkterna E8E 10 (s. 148154) och hemställer att för /74 anvisar 1. till ett förslagsanslag av , 2. till Bidragtill statens väg- och trafikinstitut ett reservationsanslag av ,att avräknas mot automobilskattemedlen, 3. till : Utrustning ett reservationsanslag av , attavräknas mot automobilskattemedlen. : Förvaltningskostnader m.fl. anslag. Ut skottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punkterna EliE13 (s. 155157) och hemställer att för /74 anvisar 1. till : Förvaltningskostnader ett förslagsanslag av 2 890 000kr., 2. till : Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av , 3. till : Utrustning ett reservationsanslag av . Utskottet tillstyrker Kungl.Maj:ts förslag un der punkten E 14 (s. 158) och hemställer att till Fraktbidragsnämndenför /74 anvisar ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslagunder punkten E 17 (s. 160161) och hemställer att till Transportforskningsdelegationenför /74 anvisar ett reservationsanslag av , att avräknasmot automobilskattemedlen. 15.Ersättning till för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m.m. Kungl. Maj:t har under punkten (s. 162172) hemställt att tillErsättning till för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m.m. för /74 anvisa ett anslag av . I motionen 1973: 42 av herrar Henmark (fp) ochJonsson i (fp) yrkas att beslutar att hos Kungl. Maj:t hemställaatt Kungl. Maj:t uppdrar åt SJ att försöksvis 1. ersätta 67-kortet med ettidentitetskort eller 2. sänka priset på 67-kortet till exempelvis . medgiltighet till obegränsat antal resor . I motionen 1973: 87 av herrar i (c) och i Bäckmora (c) hemställs att beslutar att kvinna medhustrutillägg, som under makens levnadsår haft 67-kort, skall tillerkännas sådantkort även sedan hon blivit änka trots att hon inte är folkpensionär. I motionen 1973: 307 av m. fl. (m)hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att SJ anmodas att 1. utvidga67-kortsför-månen till att omfatta resa även i första klass tågkupé fr. o. m.den 1 juli 1973, 2. efter ett riksdagsbeslut fram till den 1 juli 1973tillåta 67-kortsinnehavare att resa i första klass tågkupé mot erläggande avnormalt mellanskillnadspris mellan första- och andraklassbiljett. I motionen 1973: 479 av m. (vpk) föreslås, såvitt nu är i fråga (punkterna 34), att under F 1Ersättning till för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m.m. anvisar . för olönsam trafik på linjen ÖvertorneåPajala, attriksdagen under Ersättning till för drift av icke lönsammajärnvägslinjer m. m. anvisar ett från . ökat anslagavseende icke lönsamma järnvägsanstalter. I motionen 1973: 1362 av i m.fl.(fp) yrkas att hos Kungl. Maj:t måtte hemställa om att åtgärdervidtas så att 1. även änkepensionärer enligt lagen om allmän försäkring och somupp- nått berättigas utnyttja 67-kortet vid resor,2. 67-kortet gö-res gällande för resor i första klass, 3. 67-kortetstidsmässiga giltighet ut-sträckes att gälla utan begränsningar. I ersättning fördriftunderskott på icke lönsamma järnvägslinjer har SJ för nästa budgetårhemställt om en medelsanvisning av 481,7 milj. kr. Underlag för beräkningen aversättningens storlek har varit separatredovisning. Av statsverkspropositionen framgår att iseparatredovisningen ingår bandelar med en trafikintensitet av upp till närmare4 milj. per bankm och år vilket innebär en väsentlig utökningjämfört med beräkningarna vid närmast föregående separatredovisning. Härigenomhar det undersökta bannätet kommit att omfatta . Separatredovisningen har granskats av tillkalladesakkunniga. Dessa pekar på att förutsättningarna för redovisningen förändratspå ett avgörande sätt i och med att det undersökta nätet utökats väsentligtoch menar att den använda avgränsningsmetodiken inte längre utgör någonsäker grund för att bestämma det olönsamma bannätet. a. på grund häravifrågasätter de sakkunniga separatredovisningsförfarandet i dess nuvarandeutformning. Med utgångspunkt i anvisningar som gavs riksdagsbeslutom den statliga trafikpolitiken har de sakkunniga använt en beräkningsmetodiksom resulterat i att det ersättningsberättiga-de bannätet föreslås omfatta . De har därvid bl. a. urskilt en stor grupp bandelar som de uppfattarsom integrerade delar av SJ:s stam- eller affärsbannät och därför inte börberättiga till ersättning. Departementschefen säger sig i princip ej ha något atterinra mot den avgränsning av det ersättningsberättigade nätet som desakkunniga föreslagit. Mot bakgrund härav och med beaktande jämväl av övrigafaktorer som påverkar behovet av ersättning har departementschefen funnit attersättning till SJ för det trafiksvaga nätet bör utgå med 375,3 milj. kr. I det av departementschefen under ifrågavarandeanslagspunkt upptagna beloppet ingår vidare 2,7 milj. kr. för detinkomstbortfall som uppkommer genom att man vid nedläggning av järnvägövergångsvis tillämpar reduceringar i styckegodstaxorna vid transporter tilloch från vissa platser vid nedlagda järnvägslinjer. Vidare ingår i det yrkadebeloppet ersättning för bibehållande av olönsamma järnvägsanstalter. SJföreslår att ersättning för detta ändamål utgår med 0,2 milj. kr. Departementschefenuppger att han vid sina överväganden av ersättningsbeloppet tagit hänsyn bl. a.till avgränsningen av det ersättningsberättigade bannätet och föreslår attmedel för ändamålet utgår med oförändrat 0,1 milj. kr. För resultatförsämringtill följd av 67-kortsrabattens utvidgning att gälla förtidspensionärer m. fl.yrkar SJ ersättning med 1,9 milj, kr., vilket departementschefen biträder.Härutöver har SJ bl. om särskild ersättning för olönsam landsvägstrafik på linjen ÖvertorneåPajalamed 1,8 milj. kr. Utskottetfinner sig böra godta Kungl. Maj:ts förslag och avstyrker följaktligenyrkandena i motionen 1973: 479 att skall anvisa . förolönsam trafik på linjen ÖvertorneåPajala och att skall anvisa ettfrån . ökat anslag avseende icke lönsammajärnvägsanstalter. I motionen 1973: 1362 har hemställts att 67-kortetäven skall berättiga till resor i första klass. Yrkanden med samma innebördfinns i motionen 1973: 307. Medanledning härav må eruiras om att utskottet vid sin behandling av motioner isamma syfte, senast vid förra årets riksdag, funnit skäl tala för motionärernasyrkande inte minst med hänsyn till önskemålet att uppnå nordisk enhetlighet påområdet. Problemet avsågs därvid främst avse resa i sovvagn. Utskottet(: 1) hänvisade i sammanhanget till den kontinuerliga översyn avtillämpningsområdet m. m. för rabattsystemet i dess helhet som påginge inom SJoch fann att det vore av värde om översynen kunde resultera i en samladbedömning av hithörande frågor. I avvaktan härpå avstyrkte utskottet de dåföreliggande motionsyrkandena. Utskottetframhöll dock önskvärdheten av att prövningen hos SJ påskyndas och attresultatet skulle redovisas i kommande statsverksproposition. Av denna framgåremellertid i denna fråga endast att vissa undersökningar av ett antal nugällande rabattformer inom SJ pågår och att undersökningen avseende 67-kortetväntas föreligga klar . Denya bestämmelserna beträffande 67-kortet bör enligt utskottets uppfattningmedge att kortet får användas även vid resor i första klass. Dessutom bör manpröva ytterligare utvidgning av förmånerna framför allt på områden där dettaskulle medföra en ökad harmonisering med bestämmelserna i övriga nordiskaländer. Utskottetanser att förutsättningar bör finnas att genom en aktiv försäljningsverksamhetstimulera till en sådan ökning av pensionäremas resor med tåg att ett nyttföretagsekonomiskt utrymme kan skapas för en utvidgning av förmånerna. i denna fråga anfört bör av ges Kungl. Maj:t till känna. Imotionen 1973: 1362 har yrkats att vissa änkepensionärer som uppnått berättigas utnyttja 67-kortet, Utskottet utgår från att också fråganhärom kan komma att beaktas i samband med den förutsatta omprövningen avrabattsystemet. Motionen bör därför inte nu föranleda någon särskild åtgärdfrån sida. Imotionen 1973: 87 har hemställts att kvinna med hustrutillägg som under makenslevnadsår haft 67-kort skall tillerkännas sådant kort även 4 1973.15 saml. omhon blivit änka trots att hon ej är folkpensionär. Med hänsyn inte minst tillde svåra gränsdragningsproblem som skulle uppkomma vid ett bifall till motionenhar utskottet nu som inte funnit sig kunna förorda den av motionärernatänkta utvidgningen och avstyrker därför motionen. Vidarehar i motionen 1973:42 yrkats att SJ försöksvis ersätter 67-kortet med ettidentitetskort eller sänker priset på 67-kortet med giltighet till obegränsatantal resor . I motionen 1973: 1362 har yrkats att 67-kortetstidsmässiga giltighet utsträcks att gälla utan begränsningar. Yrkandenai dessa motioner bygger delvis på andra förutsättningar än dem som liggertill grund för bestämmelserna om 67-kortet. De bör enligt utskottets meningingå i en mera långsiktig prövning av SJ:s taxefrågor. Motionerna avstyrksdärför såvitt nu är i fråga. 1. att med bifall tillKungl. Maj:ts förslag samt med avslag på motionen 1973:479, punkterna 3 och 4,till Ersättning till för drift av icke lönsamma järnvägslinjerm. m. för /74 anvisar ett anslag av , a. avslårmotionen 1973: 42, b. avslårmotionen 1973: 87, c. som sinmening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört i anledning av de i motionerna 1973:307 och 1973: 1362, punkten 2, upptagna frågorna rörande 67-kortet, d. avslårmotionen 1973: 1362, punkterna 1 och 3. 16.Ersättning till postverket för befordran av tjänsteförsändelser. Maj:thar under punkten F3 (s. 173174) föreslagit att till Ersättning tillpostverket för befordran av tjänsteförsändelser för /74 anvisaett förslagsanslag av , därav . att avräknas motautomobilskattemedlen. I motionen 1973: 483 av () hemställsatt hos Kungl. Maj:t begär att offentliga myndigheter måtte åläggassvara för portokostnaderna vid infordran av uppgifter från enskilda medborgare. Den av departementschefen förordadeanslagsanvisningen tillstyrks av utskottet. Ianledning av det i motionen 1973: 483 framställda yrkandet vill utskotteterinra om att det allmänna bekostar vissa uppgifter som infordras av offentliga myndigheter från enskildamedborgare. Vilka uppgifter och myndigheter det gäller framgår av en särskildbilaga till allmänna poststadgan. Portokostnadema är inräknade i den ersättningsom postverket får för befordran av försändelser från avsändare medtjänstebrevsrätt. Enligt vad utskottet under hand erfarit är postverket försin del positivt till en utökning av möjligheterna att sända ofrankeradeförsändelser av det slag motionären föreslagit under förutsättning att det rörsig om relativt frekventa försändelser och att postverket får ersättning förförsändelsernas befordran enligt gällande taxa. Även utskottet anser en utvidgningav denna möjlighet i flera fall vara lämplig. Att såsom motionären föreslagitgenerellt ålägga myndigheterna att svara för kostnader av ifrågavarande slaganser sig utskottet däremot f. n. ej berett att biträda. Utskottet förutsätter emellertid att frågan blir föremål för prövning. 1. till Ersättningtill postverket för befordran av tjänsteförsändelser för /74anvisar ett förslagsanslag av , därav . att avräknasmot automobilskattemedlen, 2. avslår motionen1973: 483. Bidrag till vissa internationella sammanslutningar m.m. med flera anslag. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punkternaF 4 F 8 (s. 174179) och hemställer attriksdagen för /74 anvisar 1. till Bidragtill vissa internationella sammanslutningar m. m. ett förslagsanslag av , 2. till Beredskapför civil luftfart ett reservationsanslag av , 3. till Kostnaderför visst värderingsförfarande ett förslagsanslag av , 4. till Kostnaderför riskgaranti till ett förslagsanslag av 1 000kr., 5. till Kostnaderför omläggning av flygtrafikledarutbUdiungen ett förslagsanslag av . Utskottet kommer senare undersessionen att yttra sig beträffande Kungl. Maj:ts under följande punkter ochavsnitt framlagda förslag, nämligen punktenE 15 Transportstöd för m. m., punkten E 16 Transportstödför , punktenF 2 Ersättning till trafikföretag för drift av icke lönsamma busslinjer, vilketutskottet härmed anmäler. Närvarande:herrar i (fp), (). (), (),(), (), (), i Heden (c), Rosqvist (s),(), (), (), Östrand (s). Clarkson (m) ochMagnusson i (vpk), dock att vid behandlingen av punkten 2 i vadavser motionen 1973: 1383 fröken () deltagit i stället för herrSellgren (fp). 1. vid punkten 2 (Allmän översikt över utvecklingen.Anslagen till vägväsendet) beträffande anslaget till Drift av statliga vägar a. av herrar (), i Heden (c) ochHåkansson (c) som anser att dels det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 9börjar med "Inom denna" och på s. 10 slutar med "100 milj.kr." bort ha följande lydelse: Den sålunda föreslagna anslagshöjningen finnerutskottet klart otillräcklig. Som motivering härför och i anledning av det imotionen 1973: 1355 framförda yrkandet om en ytterligare höjning av anslagetmed 100 milj. kr. vill utskottet anföra följande. Anslagentill vägarna har under en följd av år varit i stort sett oförändrade. Tilldetta kommer att det ökade behov av investeringar i vägar och gator istorstadsområdena som blivit en följd av befolkningskoncentrationen, kommitatt medföra nedskärningar i medelstilldelningen till glesbygdslänen. Det äremellertid enligt utskottets uppfattning nödvändigt att fördelningen avväganslagen ges en inriktning som ligger i linje med en aktiv regionalpolitik.De uttalanden som riksdag gjort angående vägplaneringen torde ocksåinnebära att fördelningen av anslagen skall ske i enlighet med de krav som enaktiv regionalpolitik ställer. Större delen av driftanslaget går tillservicearbetena, vilka måste utföras i första hand. De medel som återstår föregentligt vägunderhåll och förbättringsarbeten är otillräckliga. Därigenom kandet i vägarna nedlagda kapitalet inte underhållas. Det måste givetvis vara enprimär strävan att undvika den kapitalförstöring som till följd härav pågår. Godatransportmöjligheter är vidare en viktig förutsättning för attföretagsetableringar skall komma till stånd. För att näringslivet skall kunnautvecklas i alla delar av landet måste det finnas ett väl utbyggt vägnät medgod bärighet. Att åstadkomma en tillfredsställande väg-standard är sålunda ettgrundläggande led i en lokaliseringspolitik för alla regioner. Avstatsverkspropositionen framgår att egentligt vägunderhåll till vilket hänföresunderhåll av beläggningar, grusning, dikning m. m. får 183,5 milj. kr. Detta innebär att det årliga behovet av egentligtunderhåll inte täcks till och att det ackumulerade behovet pådetta delprogram kommer att öka till storleksordningen 1 500 milj. kr. Ettundermåligt egentligt vägunderhåll innebär emellertid inte bara övervältring avkostnader utan medför också att bara de mest akuta behoven kanåtgärdas. Detta medför ofta dels en högre framtida kostnad för de åtgärder sominte kunnat komma till utförande, dels att redan vidtagna, enklare åtgärdermåste upprepas, varigenom de sammanlagda kostnaderna för dessa blir högre. Enkonsekvens härav blir också att trafiksäkerheten minskar genom att man tvingasatt utföra endast enklare underhållsåtgärder. Förstärkningsarbetenomfattar förstärkning av vägkroppen, justeringar i plan och profil, övergångfrån grusvägbana till oljegrus på sekundära och tertiära vägar. Där kommerhela behovet att vid periodens slut uppgå till en ackumulerad kostnad av ca 2500 milj. kr., om nuvarande anslagsutveckling inte bryts. Förstärknings-och förbättringsåtgärderna måste med nuvarande anslag alltmer koncentrerastill de vägar som redan har slitlager av asfalt eller oljegrus. Vid ettoförändrat anslag beräknas inom den närmaste femårsperioden två tredjedelar avförstärkningsmedlen behöva satsas på redan belagda eller oljegrusade vägar.Samtidigt kan så mycket som 45 å behöva satsas på huvudvägnätet tillföljd av eftersatt egentligt vägunderhåll och otillräckliga investeringsanslag.Detta försätter det sekundära vägnätet i ett prekärt läge. Ett sådantförhållande kan inte accepteras från vare sig samhällsekonomiska eller regionalpolitiskasynpunkter. Skallregionalpolitiken framstå som realistisk, måste självfallet samhälletsresurser anpassas till behovet i olika delar av landet. En större satsning påde sekundära och tertiära vägarna är därvid av stor betydelse. I anslutning härtill må f. ö. nämnas att behovet avförstärkningsarbeten för perioden fram enligt den av vägverketuppgjorda behovsplanen för sekundära och tertiära vägar uppgår till 2 800 milj.kr. Den av verket sålunda redovisade behovssiffran innebär att endast 60procent av detta behov skulle tillgodoses.