bet · FW01JuU8 · 1973-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsbetänkande nr 1973 JuU 1973:8 betänkande i anledning av Kungl. Maj:tsi propositionen 1973:1 gjorda framställningar om anslag för /74till domstolsväsendet, m. m. jämte motioner. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:tsi propositionen 1973:1 bilaga 4 Gustitiedepartementet) under punkten D 1 (s. 64) framlagda förslag och hemställer att till för /74 anvisar ett förslagsanslag av 11 290 000kr. Maj;t harunder punkten D 2 (s. 64 och 65) föreslagit att till Regeringsrätten för /74 anvisa ett förslagsanslag av . samt under punkten D 4 (s. 66 och 67) föreslagit att till Kammarrät terna för /74 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1973:97 av herrarWinberg (m) och i (c) hemställs att beslutaromvandla kammarrättsfilialen i till en självständig kammarrätt. I motionen 1973:409 av herrar () och ()hemställs att som sin mening framhåller att nuvarande eftersläpning ifråga om skattemålen i regeringsrätten och i kammarrätt är oacceptabel och attlämpliga åtgärder måtte vidtagas för att äntligen nedbringa väntetiden till enmer rimlig nivå. Den genomfördaförvaltningsrättsreformen (prop. 1971:30, KU 1971:36) berörde de allmännaförvaltningsdomstolarnas organisation och verksamhet i viktiga avseenden. Fram till reformens genomförande prövade regeringsrättenbesvär över praktiskt taget varje slag av förvaltningsbeslut som kundeöverprövas av förvaltningsdomstol. Beträffande de allra flesta målgrupperna varregeringsrätten dessutom enda och sista domstolsinstans. Detta gällde bl. a.barnavårdsmål, nykterhetsvårdsmål, byggnadsmål, hälsovårdsmål, körkortsmål och kommunalbesvärsmål. I ett par grupper av mål var regeringsrätten överinstans i förhållande tillkammarrätten. Den helt dominerande av dessa målgrupper var skattemålen, somregelmässigt passerade kammarrätten innan de nådde regeringsrätten. Den alltmer ökade balansen i regeringsrättenledde för flera grupper av mål till långa dröjsmål med det slutliga avgörandet.Eftersläpningen var störst i skattemålen, som regeringsrätten bedömde somgenomsnittligt mindre brådskande än t. ex. mål om tvångsintagning avalkoholmissbrukare, omhändertagande av barn för samhällsvård, kommunalbesvärsmåloch mål om återkallande av körkort. Väntetiden i skattemål mellan kammarrättensutslag och regeringsrättens avgörande var före reformen i allmänhet bortåt fyraår. Räknat från tidpunkten för taxeringsnämndens beslut kom regeringsrättensslutliga besked i genomsnitt först . Förkammarrättens del kom utslaget att dröja närmare efter prövningsnämndensavgörande. Andra målgrupper med påfallande långa väntetider i regeringsrätten varbyggnadsmål, hälsovårdsmål och kommunalbesvärsmål. Genom förvaltningsrättsreformen avlastades regeringsrättenarbetsuppgifter genom att tyngdpunkten i den domstolsmässiga besvärsprövningeni förvaltningsärenden flyttades från denna domstol till kammarrätt. Kammarrättfick ställning av allmän förvaltningsdomstol närmast under regeringsrätten medi stort sett samma målområde som denna. 1 samband därmed byggdeskammarrättsorganisationen ut kraftigt. Sålunda finns det numera tvåkammarrätter, den ena i med , utom samtÖstergötland och som domkrets och den andra i med återstodenav landet som domkrets. Två av stockholmskammarrättens avdelningar är förlagdatill . I syfte att begränsa tillströmningen av mål tillregeringsrätten gavs domstolen också ställning av huvudsakligenprejudikatinstans. Mål som fullföljs från kammarrätt till regeringsrätten skallsålunda prövas av regeringsrätten bara om denna meddelar prövningstillstånd. I anledning av en föregående år väckt motion med önskemålom dels utredning om hur regeringsrättens arbetsbalans utvecklats under desenare åren, dels åtgärder för att nedbringa behandlingstiden till en merrimlig nivå uttalade utskottet i sitt av godkända betänkande (JuU1972:7) att önskemålen tillgodosetts i samband med eller genom denomorganisation av förvaltningsrättskipningen som innefattades iförvaltningsrättsreformen. I den nu föreliggande motionen 1973:409 framhålls atthandläggningstiden för skattemål i regeringsrätten och kammarrätten iStockholm är för lång, vilket kan få förödande ekonomiska konsekvenser för bådeenskilda skattebetalare och åtskilliga mindre företag. Motionären begär därföratt som sin mening skall uttala att nuvarande eftersläpning i frågaom skattemålen i regeringsrätten och kammarrätt är oacceptabel samt attlämpliga åtgärder skall vidtagas för att nedbringa väntetiden till en merrimlig nivå. De mål i vilka enskilda i egenskap av skattskyldiga förtalan hos regeringsrätten eller kammarrätt gäller ofta frågor av stor betydelseför de skattskyldigas dispositioner och ekonomiska ställning. Detkan därför medföra påtagliga nackdelar för den enskilde om skattemålen intehandläggs med tillbörlig skyndsamhet. Snabbhet inom förvaltningsprocessenutgör också ett viktigt element i det administrativa rättsskyddet. Ett avsyftena med reformen av förvaltningsprocessen var att komma till rätta med dedessförinnan helt otillfredsställande väntetiderna innan ett skattemål blevslutgiltigt prövat. Rörande utvecklingen i fråga om målavverkning inomförvaltningsdomstolarna som den nya ordningen tillämpatsvill utskottet hänvisa till nedanstående uppställning. Till komplettering av dedata rörande domstolarna som lämnas i statsverkspropositionen, bilaga 4, s. 62,visas här dels antalet inkomna, avgjorda och balanserademål vid regeringsrätten och kammarrätterna, dels de vid dessa domstolar den 1januari 1972 och anhängiga målen fördelade efter ålderräknat från den dag de inkommit till domstolen. Antal inom parentes anger målrörande inkomstbeskattning. Ar 1972 Regeringsrätten Kammarrätten Kammarrätten Inkomna mål 2872 (1060) 12 679 (7 094) 7 464 (4 587) Avgjordamål 3 677 (1245) 9 221 (4 531) 4 070 (1935) Utgåendebalans 5 537 (3 219) 11974 (7814) 7 354 (6 001) 3 216 (1170) 5 884 (2 891) 2 443 (2 044) 13-24 " 1609 (1031) 2 076 (1848) 1243 (1058) 25-36 " 1 010 ( 714) 532 ( 487) 275 ( 248) 37- " 551 ( 519) 27 ( 27) 1926 ( 953) 8 693 (5 982) 5 070 (4 005) 13-24 " 1819 ( 962) 2 499 (1138) 1578 (1383) 25-36 " 1 054 ( 753) 750 ( 665) 692 ( 599) 37- " 738 ( 551) 32 ( 29) 14 ( 14) Av materialet framgår attväntetiderna alltjämt är besvärande. Det bör emellertid beaktas attförvaltningsrättsreformen innebar en genomgripande förändring avförvaltningsdomstolarnas organisation och verksamhet samt att erfarenheterhittills föreligger för endast . Underlaget är därför enligt utskottetsmening otillräckhgt för ett ställningstagande huruvida reformen börkompletteras med åtgärder utöver dem som innefattas i Kungl. Maj:ts förslag(medel för besättande av ytterligare drygt tio fiskalstjänster ikammarrätterna) för att bringa målbalansen till en lägre nivå. I enlighethärmed avstyrker utskottet motionen 1973:409. vill emellertidutskottet med hänsyn till de upptagna frågornas vikt framhålla angelägenhetenav att den fortsatta utvecklingen på området följs med stor uppmärksamhet. I samband medförvaltningsrättsreformen beslöts som framgått av det föregående att tvä avdelningar av kammarrätten i skulle föriäggas till (prop. 1971:30 del 2 s. 87 och727, KU 1971:36 s. 16). Det i motionen 1973:97 framställda yrkandet attkammarrättsfilialen i skall omvandlas till en självständig kammarrättmotiveras med samma skäl som anfördes till stöd för ett motionsvägen ianledning av prop. 1971:30 med förslag till lag om allmännaförvaltningsdomstolar, m. m., framfört yrkande att en kammarrätt skulleinrättas i . Sålunda pekar motionärerna bl. a. påatt det för personalen torde vara en fördel att kunna påräkna fast placering påen ort och inte löpa risk att med vissa intervaller tvingas flytta mellan olikaorter. Enligt motionärerna utgör en kammarrätt med endast två avdelningar enenhet som är tillräckligt stor för att kunna fungera självständigt iadministrativt hänseende. Härvidlag görs jämförelse med hovrätterna i ochSundsvall som vardera består av två avdelningar. Motionärerna framhåller ocksåmöjligheten att domkretsen för en kammarrätt i tillförs områden frånSvealand så att domstolen får ett sådant målantal att den kan arbeta på fler äntvå avdelningar. I sitt av godkända betänkande rörandeförvaltningsrättsreformen uttalade att det finnsåtskilliga skäl som talar för att inrätta en kammarrätt för . skulle emellertid en sådan domstol åtminstone till en början knappastkunna omfatta mer än två avdelningar. Att bilda en administrativt självständigkammarrätt av så begränsad storlek borde enligt utskottet -särskilt innantillräcklig erfarenhet vunnits av reformens allmänna verkningar intetillstyrkas Utskottet avstyrkte därför förslaget att redan i samband medreformens genomförande inrätta en fristående kammarrätt för . I ställettillstyrkte utskottet det i propositionen upptagna förslaget om förläggningtill av två avdelningar av kammarrätten i . Så snarterfarenheter av den nya kammarrättsorganisationen enligtutskottet förutsättningarna att omvandla filialen till en självständigkammarrätt för norra prövas. Den kammarrättsverksamhet som sålunda förlagts tillSundsvall tog sin början först . De erfarenheter som vunnits underden korta tid som därefter förflutit innefattar enligt utskottets mening etthelt otillräckligt underlag för en bedömning av motionsspörsmålet. Ytterligareerfarenheter av såväl förvaltningsrättsreformens allmänna verkningar som avverksamheten vid de två avdelningarna i måste enligt utskottetsmening avvaktas. På anfördaskäl avstyrker utskottet bifall till motionen 1 973:97. Utskottet som icke funnit anledning till erinran motKungl. Maj:ts medelsberäkning tillstyrker förslagen under punkterna D 2 och D 4i propositionen. A. att till Regeringsrätten för /74 anvisar ett förslagsanslag av . B. att tillKammarrätterna för /74 anvisar ett förslagsanslag av , C. attriksdagen avslår motionen 1972:97, D. attriksdagen avslår motionen 1972:409. Utskottet tillstyrker Kungl.Maj:ts förslag under punkten D 3 (s. 65 och 66) samt hemställer att till för /74 anvisar ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:tsförslag under punkten D 5 (s. 67 och 68) samt hemställer att till Hovrätterna /74 anvisar ett förslagsanslag av . Lftskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslagunder punk ten D 6 (s. 68-70) och hemställer A. att bemyndigar Kungl.Maj:t att inrätta de rie tjänster för rådman, tillika avdelningsordförande, i Co 3, och rådman i Co 1 som förordats i propositionen, B. att till Tingsrätternaför /74 anvisar ett förslagsanslag av . Ersättningar till nämndemän m. m. Kungl. Maj:t harunder punkten D7 (s. 70 och 71) föreslagit att till Ersättningar till nämndemän m.m. för /74 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1973:612 av herrLindström m. fl. (s) yrkas att hemställer hos Kungl. Maj:t omåtgärder för att höja ersättningen för fullgörandet av nämndemannauppdrag. Utskottet har inte funnit anledningtill erinran mot Kungl. Enligt kungörelsen (1967:358) om ersättning till nämndemänm. äger nämndeman samt juryman i tryckfrihetsmål vid tjänstgöring itingsrätt erhålla dagarvode samt resekostnadsersättning och traktamente.Dagarvode utgår för varje sammanträdesdag och i vissa fall även för resdagar.Dagarvodets storlek var . fram till , då det höjdes till100 kr. I motionen 1973:612 hemställs om åtgärder för enytterligare höjning av ersättningen för nämndemannauppdrag. Till stöd föryrkandet åberopas att den nämnda arvodeshöjningen inte fått önskad effekti fråga om villigheten att åtaga sig nämndemannauppdragbland personer som går miste om arbetsförtjänst vid fullgörande av uppdraget.Kan spörsmålet inte lösas genom att ersättning för förlorad arbetsförtjänstutges anser motionärerna en höjning av dagarvodet till förslagsvis 150 kr.ofrånkomlig. Vid behandlingen av en motion med enahanda yrkandesom i den nu föreliggande motionen ansåg utskottet (JuU 1971:5) i likhet medvad som framhållits dä nämndemannaarvodets storlek tidigare övervägts iriksdagen (SU 1957:2, 1962:2, 1967:2) att gottgörelsen borde bestämmas så attden inte förändrar uppdragets karaktär av förtroendeuppdrag. fannutskottet det emellertid angeläget att nämndemännen inte nödgas att förfullgörande av sitt uppdrag vidkännas sådana kostnader, att urvalet avnämndemän i realiteten begränsas till personer som har ekonomiskaförutsättningar att motta uppdraget. Med beaktande härav och av den tid som dåhade förflutit sedan arvodet senast höjts ansåg utskottet att en omprövning aversättningen för nämndemannauppdraget var motiverad. biföllutskottets hemställan härom (Rskr 1971:101). Som angivits i det föregående hardagarvodet därefter höjts . Utskottet finner ej anledning att frångå de grundläggandesynpunkter som tidigare anlagt på spörsmålet om nämndemannauppdragetskaraktär och rekryteringen till sådant uppdrag. 1 anslutning till motionen villutskottet än en gång understryka angelägenheten av att ersättningen föruppdragets fullgörande är avvägd så att risk för snedvridning av rekryteringenundviks. Den genomförda höjningen av dagarvodets storlek gör det dockenligt utskottets mening omöjligt att f. n. tillstyrka någon förbättring av deekonomiska förmånerna. Frågan bör emellertid fortlöpande följas meduppmärksamhet varvid även bör beaktas andra omständigheter som kan påverkamöjligheterna tUl en bred rekrytering av nämndemän. A. att till Ersättningartill nämndemän m. m. för /74 anvisar ett förslagsanslag av , B. attriksdagen avslår motionen 1973:612. Utrustning till domstolar m. m. Blanketter m. m. fördomstolsväsen det. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punkterna D 8 och D 9 (s. 71 och 72) samt hemställer attriksdagen för /74 anvisar A. till Utrustning till domstolarm. m. ett reservationsanslag av , B. till Blanketter m. m. fördomstolsväsendet ett förslagsanslag av . Maj:t harunder punk ten D 10 (s. 72 och 73) föreslagit att till Domstolsväsendets organisationsnämnd för /74 anvisa ettförslagsanslag av . I motionen 1973:266 av . (fp) yrkas att i samband rned behandhngen av förevarandeanslag uttalar det angelägna i en kraftigt utbyggd information om samhälletsrättshjälp (yrkande B 1). () skall i vissa hänseenden vara centralförvaltningsmyndighet för de allmänna domstolarna och de allmännaförvaltningsdomstolarna samt, i den mån uppgiften ej ankommer på statenshyresråd, för arrende- och hyresnämnderna. Nämnden skall också svara för vissaåtgärder inom inskrivningsväsendet som påkallas av genomförandet av automatiskdatabehandling på detta område. Nämnden svarar vidare för arbetet med att genomföra denreform av samhällets rättshjälp som träder i kraft . Som ett ledi detta arbete uppgörs inom nämnden planer för informationsverksamheti anslutning till reformen. Under ifrågavarande anslag beräknardepartementschefen ett medelsbehov av . för information om samhälletsrättshjälp. I motionen 1973:266 framhålls att det är utomordentligtbetydelsefullt att informationen om rättshjälpens innehåll och om demöjligheter som genom reformen kommer att stå allmänheten till buds blirfullödig och omfattande och att den presenteras i så lättillgänglig form sommöjligt. Motionärerna anser det tveksamt om det nyssnämnda beloppet om 500 000kr. ger tillräckligt utrymme för denna viktiga funktion. Med hänsyn till attbeloppet utgör en del av ett större anslag med förslagsanslagskaraktär framförmotionärerna inget yrkande om anslagshöjning men hemställer att skallgöra ett uttalande om angelägenheten av en kraftigt utbyggd information omsamhällets rättshjälp. Frågan om tillgodoseende av det behov av information somföreligger i anslutning till den betydelsefulla reformen av samhälletsrättshjälp har vid skilda tillfällen aktualiserats i (se JuU 1972:12s. 52-53, 1973:1 s. 39-40 och 1973:5 s. 5). I samband med behandlingen av ettmotionsyrkande i informationsfrågan föregående år uttalade utskottet bl. a. attdet är mycket angeläget att verkningsfulla åtgärder vidtas för att informeraallmänheten om den reform som rättshjälpslagstiftningen innebär. I sitt nyUgenavgivna betänkande rörande förslag till komplettering av den föregående årantagna rättshjälpslagstiftningen behandlade utskottet också motioner med sammasyfte som den nu föreliggande motionen. Utskottet kunde därvid upplysa om ställt . till förfogande för deninforma- tionsverksamhet om samhällets rättshjälp som planläggsinom domstolsväsendets organisationsnämnd. Mot den angivna bakgrunden anser sig utskottet kunna utgåfrån att erforderlig information om rättshjälpsreformen kommer att spridas. Medhänsyn härtill saknas skäl till någon åtgärd i anledning av det nubehandlade yrkandet i motionen 1973:266. A. att tillDomstolsväsendets organisationsnämnd för /74 anvisar ett förslagsanslag av , B. att beträffande informationom samhällets rätts hjälp avslår motionen 1973:266 i denna del. Närvarande: (), fröken (),fröken (), herrar Larfors (s), i (s), i (c), (). Polstam (c), (), herrar i (fp), (), Henmark (fp), i (s), Stjemström (c)och Lövenborg (vpk). GOTAB 73 3391 S 1973