bet · FW01LU20 · 1973-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsbetänkande nr 1973 LU 1973: 20 Lagutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973: 32 med förslag tilllag om ändring i m. m., jämte motioner. Genom en dagtecknad proposition,1973: 32, har Kungl. Maj:t under åberopande av utdrag ur statsrådsprotokolletöver justitieärenden och lagrådets protokoll föreslagit att anta vidpropositionen fogade förslag till 1. lag om ändring igiftermålsbalken, 2. lag om ändring iföräldrabalken, 3. lag om ändring i , 4. lag om ändring i , 5. lag om ändring irättegångsbalken, 6. lag om medling mellansamlevande, 7. lag om ogifta samboendesgemensamma bostad, 8. lag om upphävande av lagen(1915: 434) om fullföljd av talan mot beslut i vissa ärenden rörande äktenskapsingående, 9. lag om ändring i lagen (1915:437) om äktenskaps ingående i vissa fall inför svensk myndighet i utlandet, 10. lag om dels fortsatt giltighetav lagen (1959:157) med särskilda bestämmelser om makars gemensamma bostad,dels ändring i samma lag, 11. lag om ändring i förordningen(1862: 10 s. 1) om tioårig preskription och om kallelse å okända borgenärer, 12. lag om ändring i lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden, . 13. lag om ändring i namnlagen(1963: 521), 14. lag om ändring ireimäringslagen (1971: 437), 15. lag om ändring irättshjälpslagen (1972: 429). Motioner som behandlats i samband med propositionenredovisas på s. 3844. I ärendet har inkommit skrifter från olikasammanslutningar och organisationer. LU 1973: 20 2 Propositionen innehåller förslag till en partiellreform av den familjerättsliga lagstiftningen, i första hand äktenskapsrätten. Beträffandeingående av äktenskap föreslås i huvudsak följande. Gif-termålsbalkensbestämmelser om trolovning upphävs. Vissa äktenskapshinder avskaffas. Den somhar fyllt föreslås få gifta sig utan föräldrarnas samtycke. För dem somär krävs liksom tillstånd till äktenskapet.I tillståndsärendet skall föräldrarna höras. Förbudet för sinnessjuka ochsinnesslöa att gifta sig utan tillstånd upphävs. Äktenskapmellan halvsyskon tillåts efter dispens av Kungl. Maj:t eller myndighet soinKungl. Kyrklig och borgerlig vigsel behålls som form föringående av äktenskap, men det förutskickas att ett enklare alternativ till detnuvarande borgerliga vigselformuläret skall införas. Vidare skisseras nyaregler angående kyrklig vigsel, som innebär dels att vigselförrättarnasbehörighet vidgas, dels att regel om skyldighet förförsamlingspräst att viga slopas. Någon lagändring i denna del föreslås inte,eftersom detta föratsätter godkännande av kyrkomötet. Deviktigaste lagändringarna avser reglerna om upplösning av äktenskap. Detsällan utnyttjade återgångsinstitutet avskaffas. Vidare upphävs reglerna omhemskillnad samt bestämmelserna om omedelbar äktenskapsskillnad på särskildagrunder. Make får i princip rätt till omedelbar äktenskapsskillnad. Om endasten av makarna vill skiljas eller om ma-kama eller en av dem har vårdnaden omeget barn skall dock skilsmässan föregås av en betänketid . Betänketiden löper från den dag då makarnas gemensamma ansökankommer in till domstolen eller, när de är oense i skilsmässofrågan, den dag dåden ena makens ansökan delges andra maken. från det betänketidbörjade löpa måste åtminstone en av makarna fullfölja skilsmässan genom atthos domstolen göra ansökan om dom på äktenskapsskillnad. Annars är frågan omäktenskapsskillnad förfallen. Det krävs inte att makarna lever isär underbetänketiden. Var och en av makarna kan emellertid i samband med den förstaansökningen eller när som helst begära domstolens beslut attsamlevnaden skall hävas. Make kan då också få domstolens beslut om vårdnaden omgemensamma barn, om underhåll och om rätt att sitta kvar i den gemensammabostaden. Make som har bott åtskild från andra maken under kan fåskilsmässa utan betänketid, oavsett om makarna är ense eller inte och även omdet finns underåriga barn. Medlingenblir frivillig och bestämmelserna härom flyttas till en sär skild lag ommedling mellan samlevande. Reglemaom äktenskapets ekonomiska rättsverkningar omfattas i princip inte av reformen.Vissa smärre ändringar föreslås emellertid. LU 1973: 20 3 bestämmandeav underhållsbidrag till make skall frågan om vem som har skuld tilläktenskapets upplösning inte tillmätas någon betydelse. Genom ett tillägg tilllagregeln om underhåll efter äktenskapsskillnad markeras att domstolen skallbeakta att make kan ha ett särskilt behov av bidrag under en omställningsperiodnärmast efter skilsmässan. Reglema om makars egendom har utformats så, att vadmake förvärvar före skilsmässan blir enskild egendom, om detdöms till äktenskapsskillnad. Möjligheten att ålägga make att betala skadeståndtill andra maken vid skilsmässa slopas. a. på grund härav föreslås att manvid bodelning efter äktenskapsskillnad skall kunna avvika från den eljestgällande regeln om hälftendelning av giftorättsgodset, om en sådan delningskulle framstå som uppenbart obillig med hänsyn till makarnas ekonomiskaförhållanden och den tid som äktenskapet varat. Iföräldrabalkens regler om vårdnad om barn i äktenskap görs den ändringen attfrågan om vem av föräldrarna som bär skulden till att det har uppstått söndringmellan dem inte skall tillmätas någon betydelse vid avgörandet avvårdnadsfrågan. I fråga om barn utom äktenskap föresläs sådana ändringar attfaderns möjlighet att få vårdnaden blir densamma som när det gäller barn iäktenskap. Denna ändring får betydelse framför allt vid separation mellan föräldrarsom har levt tillsammans utan att vara gifta. Ettförslag till lag om ogifta samboendes gemensamma bostad behandlar rätten tillbostaden när ogift man och ogift kvinna som har sammanlevt underaktenskapsliknande förhållanden upplöser samlevnaden. Lagen är utformad eftermönster av lagen med särskilda bestämmelser om makars gemensamma bostad. Den avparterna som inte har hyres-eller bostadsrätten får rätt att mot lösen övertadenna, om han bäst behöver bostaden och det med hänsyn till omständigheternakan anses skäligt. Om parterna inte har eller har haft barn tillsammans fårövertagande dock ske endast om det föreligger synnerliga skäl. Dennya lagstiftningen föreslås träda i kraft . Den blirtillämplig även på äldre äktenskap. Om ett skilsmässoförfarande har inlettsföre ikraftträdandet dvs. om makarna eller någon av dem före den 1 januari1974 hos domstol har begärt hemskillnad eller äktenskapsskillnad skall dockde äldre bestämmelserna i tillämpas. LU1973: 20 4 De vid propositionen fogade lagförslagen har följandelydelse. Lag om ändring i Härigenom förordnas i fråga om ,! dels att 1kap., 2 kap. 710 §§ och 13 §, 3 kap. 7 och 8 §§, 10 kap., II kap.1730 §§, 14 kap. saml 15 kap. 810, 14 och 23 §§ skall upphöra att gälla, dels att 2 kap. 25 §§, 3 kap. 13 §§, 4 kap. 24, 6 och 8§§, 5 kap. 7 §, 6 kap. 2 och 6 a §§, 7 kap. 4 §, 8 kap. 8 §, 11 kap. 116 §§,12 kap. 1 §, 13 kap. 13 och 10 §§, 15 kap. 1, 4, 5, 11, 12, 24, 28, 29 och 32§§ samt rubriken till 11 kap. skall ha nedan angivna lydelse, dels att i balken skall införas femnya paragrafer, 3 kap. 4 §, 4 kap. 10 §, 13 kap. 12 a och 13 b §§ samt 15 kap.7 §, av nedan angivna lydelse. Den, som är och ej förut varit gift, må ejingå äktenskap utan föräldrarnas samtycke. Är den ene av föräldrarna död ellersinnessjuk eller sinnesslö eller utan del i vårdnaden, eller kan yttrande frånden ene ej utan märklig omgång eller tidsutdräkt inhämtas, vare den andres samtycketillfyllest. Är sådant fall för handen beträffande båda föräldrarna, tage den trolovade sam- r Senaste lydelse av 6 § 1969: 798 13 § 1971: 556 7 § 1968: 758 10 kap. 1 § 1947: 187 10 kap. 2 § 1948: 272 3 § 1968: 758 11 kap. 20 § 1969:798 11 kap. 26 § 1952: 333 11 kap. 27 § 1949: 383 2 Senastelydelse 1971: 871. Den som är förklarad omyndig eller enligt rättens beslutskall förbli omyndig även efter uppnådd myndighetsålder får ej ingå äktenskaputan förmyndarens samtycke. Vägras samtycke, kan- rätten på ansökan tillåtaäktenskapet, om skäl för vägran ej föreligger. 11 kap. 14 kap. 14 kap. 14 kap. 15 kap. 15 kap. 15 kap. 15 kap. 3 § 1946: 822 4 § 1968: 758 8 § 1968: 758 9 § 1968: 758 14 § 1946:822 23 §1946: 822 tycke av förmyndaren eller, där särskild förmyndare ej ärhämnd, av annan giftoman, som rätten på anmälan förordnar. Ej må den, som är omyndig förklarad, ingå äktenskap utan förmyndarens samtycke. Äktenskap får ej ingås mellan dem som är i rätt upp- ochnedstigande släktskap med varandra eller som är helsyskon. Halvsyskon får ej ingå äktenskap med varandra utantillstånd av Konungen eller myndighet som Konungen bestämmer. Vägras samtycke i fall, som i 2 eller 3 § avses, ägerätten på ansökan tillåta äktenskapet, om skäl till vägran prövas ej vara förhanden. Den som å> gift får ej ingå nytt äktenskap. Den, som är sinnessjuk eller sinnesslö, må ej ingåäktenskap, med mindre finner skäligt tillåta äktenskapet. / ärende om tillstånd enligt 1 §skall den underåriges vårdnads-havare beredas tillfälle att yttra sig, om detkan ske. Yttrande skall även inhämtas från barnavårdsnämnden i den kommun därden underårige har sitt hemvist: Talan mot beslut föres hos kammarrättengenom besvär. Mot beslut om tillstånd för underårig att ingå äktenskapfår talan föras av den underåriges vård-nadshavare. 1 §* Prövning, huruvida hinder möter mot äktenskap (hindersprövning),sker i den svenska församling, där kvinnan är kyrkobokförd, eller, om honvarken är eller bör vara kyrkobokförd i sådan församling, där hon vistas. Ansökan om hindersprövning göres av de trolovade gemensamthos pastorsämbetet i församhngen. Ansökan om hindersprövning göres av mannen och kvinnan gemensamthos pastorsämbetet i församlingen. 3 Senaste lydelse 1968: 758. * Senaste lydelse 1968: 758. Den som varken är eller skall vara kyrkobokförd i riket skall vid hindersprövningen förete det intyg av utländsk myndighet om sin behörighet att ingå äktenskapet som han kan anskaffa. 1 mom. Är mannen kyrkobok förd i annan svensk församling än i 1 § sägs, skall han, när ansökan om hindersprövning göres, förete intyg om vad kyrkoböckerna i lians församling innehålla angåen de hans behörighet att ingå äkten skapet (äktenskapsbetyg). Fordras tillstånd eller samtycke till äktenskap enligt 2 kap. 1 eller 2 § eller 3 § andra stycket, skall bevis om sådant tillstånd eller samtycke företes vid hindersprövningen. Trolovad, som varken är eller bör vara kyrkobokförd i svenskförsamling, skall förete det motsvarande intyg av utländsk registerförare hankan anskaffa. Innehålla ej kyrkoböc kerna eller intyg, varom i 1 mom. är sagt, upplysning om trolovads ålder, har han att annorledes före bringa utredning därom. Är tro lovad i den ålder, att han enligt 2 kap. 1 § ej äger ingå äktenskapet utan särskilt tillstånd, skall han styrka, att sådant tillstånd givits. 3 mom. Äger trolovad enligt 2 kap. 2 eller 3 § ej ingå äkten skapet utan föräldrars eller annans samtycke, skall han visa, att så dant samtycke givits, eller att rät ten jämlikt 2 kap. 4 § tillåtit äk tenskapet. 4 mom. Är anledning antaga att trolovad är sinnessjuk eller sinnes slö, skall han med läkarintyg styr ka, att sinnessjukdom eller sinnes slöhet icke kan hos honom påvi sas, eller ock visa tillstånd jämlikt 2 kap. 5 § att utan hinder av sin nessjukdomen eller sinnesslöheten ingå äktenskapet. 6 mom. En var av de trolovade skall avgiva skriftligförsäkran pä heder och samvete att, så vitt honom är veterligt, de ej äro såbesläktade, som i 2 kap. 7 § sägs 5 Senaste lydelse av 1 mom. 1968: 758 2 mom. 1948: 272 4 mom. 1968: 7586 mom. 1947:187 5 mom. upphävtgenom 1968:758 8 mom. upphävt genom 1968: 758 och, där ej till äktenskapet visas tillstånd jämlikt 2kap. 8 eller 9 §, att ej heller sådan släktskap eller sådant svågerlag, som däravses, honom veterligen föreligger. Det åligger en var av de trolovade att i skriftligförsäkran på heder och samvete uppgiva, huruvida han förut ingått äktenskap. Har trolovad förut ingått äktenskap, och utvisa ejkyrkoböckerna eller intyg, som i 1 mom. sägs, att äktenskapet blivit genom makensdöd eller annorledes upplöst, skall han styrka att så skett. Hava de trolovade fullgjort vad enligt 2 § åligger dem,och finner ej pastorsämbetet hinder mot äktenskapet möta, skall ämbetet påbegäran av de trolovade utfärda intyg därom. Mannen och kvinnan skall vid hindersprövningen avgeskriftlig försäkran på heder och samvete att de ej är i rätt upp- och nedstigandesläktskap med varandra eller helsyskon samt, om icke tillstånd tilläktenskapet enligt 2 kap. 3 § andra stycket företes, att de ej heller ärhalvsyskon. Den som begär hindersprövning skall även skriftligen påheder och samvete uppge, om han eller hon förut ingått äktenskap. Den som förutingått äktenskap skall styrka, att äktenskapet blivit upplöst, om detta ejframgår av folkbokföringen eller av intyg som avses i 2 §. Finner pastorsämbetet att hinderej föreligger mot äktenskapet, skall ämbetet på begäran av mannen och kvinnanutfärda intyg därom. Talan mot pastorsämbetets beslut i fråga omhindersprövning föres hos genom besvär. Mot beslut förestalan hos kammarrätten genom besvär. B Senaste lydelse 1968: 758. tFörutvarande 4 § upphävd genom 1968: 758. LU 1973: 20 4 kap. 2 §8 Kyrkligvigsel må äga rum: inom , om de trolovade eller en av demtillhör kyrkan; och inom annat trossamfund, om Konungen medgivit att vigsel måförrättas inom samfundet och de trolovade eller en av dem tillhör samfundet. Kyrkligvigsel må äga runi: inom , om mannen och kvinnan eller en av demtillhör kyrkan; och I inom annat trossamfund, om Konungen medgivit att vigselmå förrättas inom samfundet och mannen och kvinnan eller en av dem tillhörsamfundet. Konungen äger förordna, att medlemav utländskt evangeliskt-luterskt trossamfund skall hava samma rätt tillkyrklig vigsel som medlem av . Till vigsel inom äga de trolovade välja denpräst inom kyrkan de själva åstunda; dock vare annan ej skyldig viga än präst iförsamling, av vilken endera är medlem. Till vigsel inom får mannen och kvinnanvälja den präst inom kyrkan de själva önskar. Annan än präst i församling därmannen eller kvirinan är medlem är dock ej skyldig att viga. Inom annat trossamfund förtättasvigsel av den som är behörig därtill enligt Konungens förordnande. Med borgerlig vigsel må äktenskap ingås, evad detrolovade kunde erhålla kyrklig vigsel eller ej. Äktenskap får ingås med borgerlig vigsel, även om mannenoch kvinnan kan erhålla kyrklig vigsel. Vigsel skall föregås av hindersprövningenligt 3 kap. Känner vig-selförrättaren till äktenskapshinder, som ickeuppmärksammats vid nämnda prövning, må vigsel ej ske. Utan intyg enhgt 3 kap.J må ej annan viga än präst, som tjänstgör i den församling därhindersprövningen skett. Hava de trolovade ej blivit vigda efterhindersprövningen, må vigsel ej ske utan ny hindersprövning. Vigsel skall föregås av hindersprövningenligt 3 kap. Känner vig-selförrättaren till äktenskapshin der, som ickeuppmärksammats vid nämnda prövning, får vigsel ej ske. Utan intyg enligt 3 kap.4 § får ej annan viga än präst, som tjänstgör i den församling dar hindersprövningenskett. . Har mannen och kvinnan ej blivit vigda efterhindersprövningen, får vigsel ej ske utan ny hindersprövning. 8 §11 Vigselförrättas i släktingars eller andra vittnens närvaro. 8Senaste lydelse1951: 681. 9Senaste lydelse1951: 681. 10Senaste lydelse 1968: 758. 11Senaste lydelse 1951: 681. LU 1973: 20 Vid vigseln skola de trolovade, samtidigttillstädes inför vigselför-rättaren, på hans fråga avgiva sitt ja och samtycketill äktenskapet samt därpå av honom förklaras för äkta makar. Iövrigt lände till efterrättelse, vid vigsel inom föreskrifternai kyrkohandboken, vid vigsel inom annat trossamfund dess kyrkobruk och vidborgerlig vigsel de bestämmelser, som varda av Konungen meddelade. Densom förrättat kyrklig vigsel give makama ofördröjligen bevis därom. Vad vidborgerlig vigsel förekommit skall upptagas i särskilt protokoll enligt denärmare föreskrifter Konungen meddelar. Vid vigseln skall mannen och kvinnan, samtidigttillstädes inför vigselförrättaren, på hans fråga avge sitt ja och samtycketill äk-, tenskapet samt. därpå av honom förklaras för äkta makar. Iövrigt gäller, vid vigsel inom föreskrifterna i kyrkohandboken,vid vigsel inom annat trossamfund dess kyrkobruk och vid borgerlig vigselbestämmelser som meddelas av Konungen. Densom förrättat kyrklig vigsel skall ofördröjligen ge makarna bevis därom. Vidborgerlig vigsel föres särskilt protokoll enligt föreskrifter som meddelas avKonungen. Talan mot beslut angående förrättande av vigselföres genom besvär hos , om beslutet meddelats av präst inom , och hos , om beslutet meddelats av borgerlig vigselförrättare.Mot beslut av dorhkapitel eller länsstyrelse föres talan hos kammarrätten genombesvär. Lever makar på grund av söndring åtskilda, skall make ändå bidraga till andra makens underhåll enligt de grunder som anges i 2 §. Leva makar på grund av söndring åtskilda, åliggeändock make att enligt de i 2 § stadgade grunder bidraga till andra makens underhåll;dock må, om ena maken huvudsakligen bär skulden till sammanlevnadens hävande,andra maken ej förpliktas utgiva bidrag till hans underhåll, méd mindresynnerliga skäl därtill äro. ' Om bidrag till baniens underhåll i fall, som avsesi första stycket, stadgas i . 12Senaste lydelse 1949: 383. 6 kap. 2§Över sitt giftorättsgods rade make med de inskränkningar, som följa av vad i36 §§ sägs. Vid äktenskapets upplösning, så ock vid boskillnad ellerhemskillnad tage vardera maken eller hans arvingar hälften av makarnas behållnagiftorättsgods, såvida ej annorlunda i denna balk stadgas. Vid äktenskapets upplösning och vid boskillnad tagevardera maken eller hans arvingar hälften av makarnas behållna giftorättsgods,såvida ej annorlunda i denna balk stadgas. Har make, utan tillbörlig hänsyn till andra makens giftorätt, genom gåva av annan egendom än i 4 § sägs väsentUgen minskat sina tillgångar och kan efter äktenskapets upplösning eller boskillnad vederlag icke till fullo utgå vid bodelningen, skall gåvotagaren återbära gåvan eller dess värde i den mån det fordras för att tillgodose andra makens rätt, om gåvotagaren insett eller bort inse att gåvan var till förfång för andra maken. Talan härom får dock ej väckas, förflutit från det gåvan fullbordades. 6 a §13 Har make, utan tillbörlighänsyn till andra makens giftorätt, genom gåva av annan egendom än i 4 § sägsväsentligen minskat sina tillgångar; visar sig, efter äktenskapets upplösningeller boskillnad eller hemskillnad, att vederlag ej kan till fullo utgå vidbodelningen, och finnes gåvotagaren hava insett eller bort inse att gåvanlände andra maken till förfång, skall gåvan eller dess värde återbäras i denmån sådant erfordras för tillgodoseende av andra makens rätt. Ej må dock påsådan grund talan väckas, förflutit från Var vid tiden för bodelningen gåva,som' tillkommit under omständigheter varom ovan sägs, ej fullbordad, må den ejgöras gällande i den mån det skulle lända till intrång i andra makens rätt. Har bodelning verkställts i anledning av boskillnad eller äktenskapets upplösning, svarar hustrun för gäld, som avses i 3 § och som uppkommit före boskillnadsansökningen eller, om äktenskapet upplösts genom mannens död utan att talan om äktenskapsskillnad. då var anhängig, före dödsfallet el-, ler, om äktenskapet upplösts i annat fall, före ansökningen om äktenskapsskillnad, endast intill värdet av dels den enskilda egendom hon ägde vid den tillämpliga tid- 7 kap 4§ Sedan i anledning av boskillnad, hemskillnadeller äktenskapets upplösning bodelning verkställts, svare hustrun för gäld,varom i 3 §: sägs, och vilken uppkommit före boskillnadsansökningen, hemskillnadeneller äktenskapets upplösning, allenast intill värdet av den enskilda egendom,hon ägde, då boskillnaden söktes, hemskillnaden vanns eller äktenskapet upplöstes,och den egendom, som vid bodelningen tillades henne. Skall i anledning avhemskillnad eller äk- 13 Senaste lydelse 1936: 84. punkten, dels den egendom som tillades henne vid bodelningen. Vad nu sagts skall i tillämpliga delar gälla även för det fall att bodelning ej skall äga rum i anledning av äktenskapets upplösning. tenskapets upplösning bodelning ej äga ram, svare hustrunefter hemskillnaden eller äktenskapets upplösning för gäld, som är sagd,allenast intill värdet av den egendom, hon hade, när hemskillnaden vannseller äktenskapet upplöstes. Häftade egendom, som i förstastycket sägs, på grund av inteckning eller eljest särskilt för annan gäld ändär avses, varde motsvarande del av egendomens värde ej medräknad. Om avtal rörande makes underhållsskyldighet och om vissa avtal med avseende å förestående hemskillnad eller upplösning av äktenskap, så ock om avtal rörande bodelning eller vad därmed äger samband stadgas i 5, 11 och 13 kap. denna balk. Om avtal rörande makes underhållsskyldighet och om vissaavtal med avseende å förestående upplösning av äktenskap, så ock om avtalrörande bodelning eller vad därmed äger samband stadgas i 5, 11 och 13 kap.denna balk. 11 kap. Om hemskillnad och äktenskaps- Om äktenskapsskillnad Äro makar ense om att ej fortsätta sammanlevnaden, äga devinna rättens dom på hemskillnad. Är makar ense om att äktenskapetskall upplösas, har de rätt till äktenskapsskillnad. Har make barn under sextonår som står under hans vårdnad, skall äktenskapsskillnaden dock föregås avbetänketid. Gör ena maken sig skyldig till grovförsummelse av sin plikt att försörja andra maken eller barnen, elleråsidosätter han eljest i märklig mån sina plikter mot dem, eller är hanhemfallen åt missbruk av rusgivande medel, eller för han ett lastbart liv, ägeandra maken vinna hemskillnad, såvida ej med hänsyn till hans eget förhållandeeller andra särskilda omständigheter ändock skäligen kan fordras, 1* Senaste lydelse 1968: 758. Vill endast en av makarna attäktenskapet skall upplösas, har han rätt till äktenskapsskillnad ef- terbetänketid. att han fortsätter samrhänlevnåden. Har på grund av stridighet i lynne och tänkesätt eller avannan orsak uppstått djup och varaktig söndring mellan makarna, och vill enderaerhålla hemskillnad, vare han därtill berättigad, såvida ej med hänsyn tillhans förhållande eller andra särskilda omständigheter ändock skäligen kanfordras, att han fortsätter sammanlevnaden. Hava makar efter vunnen hemskillnad levat åtskilda ettår, och är sammanlevnaden ej heller därefter upptagen, varde på talan avendera dömt till äktenskapsskillnad. Betänketid inledes när makarna gemerisamt ansöker om äktenskapsskillnadeller när makes yrkande om äkteriskapsskillnad delges andra rnaken. Harbetänketid löpt , meddelas dom på äktenskapsskillnad,om make framställer särskilt yrkande därom. sådant yrkande ej framställtsinom från betänketidens början, är frågan om äktenskapsskillnad förfallen.Avvisas talan om äktenskapsskillnad eller avskrives mål därom, upphörbetänketiden. Om makar utan dom å hemskillnad på grund av söndring levaåtskilda , äge en var av dem vinna äktenskapsskillnad; dockmå ej till äktenskapsskillnad dömas, om endast ena maken vill skiljas och medhänsyn till hans förhållande .eller andra särskilda omständigheter äktenskapetfinnes skäligen icke böra på hans talan upplösas. Lever makar åtskilda , har vardera makenrätt till äktenskapsskillnad utan föregående betänketid. Har ena maken egenvilligt och utan giltig orsakundandragit sig sammanlevnaden och ej sedermera upptagit den, äge andramaken vinna skillnad i äktenskapet. Har äktenskap ingåtts i strid mot 2 kap. 3 § förstastycket, har make rätt till äktenskapsskillnad utan föregående betänketid. Detsammagäller, om äktenskapet ingåtts i strid mot 2 kap. 4 § och det tidigare äktenskapet ej blivit upplöst. Föreligger tvegifte, har make i. det tidigare äktenskapeträtt att få detta upplöst genom äktenskapsskillnad utan föregående betänketid. I fall som avses i första stycket kan talan omäktenskapsskillnad föras även av åklagare. Är ena maken borta, och vet man ej, att han inom de tresista åren varit vid liv, äge andra maken vinna äktenskapsskillnad. Har ena maken, i strid mot vad i 2kap.