bet · FW01SkU2 · 1973-12-31 00:00:00 — Enligt utskottets uppfattning är de ipropositionen föreslagna åtgärderna ägnade att så långt möjligt tillgodosedessa synpunkter, och utskottet ansluter sig således i princip till propositionen. Motionärerna i motionen 1973: 1001 anser att denackdelar, som onekligen är förbundna med dispensregler, bör ersättas medavskrivningsregler som inte slår lika hårt i det enskilda fallet. Med hänsyntill prisfallsrisken bör enligt deras mening kontraktsavskrivning medges upptill av köpeskillingen, och när så är företagsekonomiskt motiverat bör ordinäravskrivning medges med större belopp än som motsvarar 10 resp. av värdet,även om underskott uppkommer. I motionen 1973: 1000 yrkas att underskott skallfå avräknas, förutom från rederi-, luftfarts- eller varvsrörelse, även fråninkomst av skeppsklareringsrörelse eller skeppsmäklerirörelse. Även iskrivelsen från anförs att procentsatsen föravskrivning av fartyg är för låg och att avdrag för underskott bör medges ävenfrån inkomst av rörelse av den art som anges i motionen 1973: 1000: Utskottetvill framhålla att den skattskyldige liksom givetvis skall varaberättigad till avdrag för nedskrivning av värdet av leveranskontrakt, omprisfall inträffat eller om det är sannolikt att prisfall kommer att inträffaföre leveransen. Att därutöver såsom en extra förmån medge avdrag förunderskott, som beräknats med tillämpning av de ifrågavarande särskildakontraktsavskrivningsreglerna, från inkomst som inte har samband medrederirörelsen, kan enligt utskottets mening inte anses motiverat. Som anförtsi propositionen bör rätten till avdrag för SkU 1973: 2 13 underskottsom uppkommit genom kontraktsavskrivning vara så. begränsad som möjligt. Dettainnebär, att utskottet inte heller kan förorda att denna avdragsrätt fårutnyttjas från annan inkomst än som föreslagits i propositionen. Utskottet villemellertid inte bestrida, att de föreslagna reglerna i undantagsfall kan ledatill materiellt sett otillfredsställande resultat. Sådana konsekvenser kanemellertid undvikas genom dispens. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionerna : 1000 och 1973: 1001 i dessa delar. Avskattningsregeln vid utflyttning kritiseras imotionen 1973: 999 bl. a. från den synpunkten, att särskilda hinder för detfria valet av bosättningsort strider mot internationella konventioner och intebör uppställas. Utskottetvill för sin del framhålla, att förutsättningen för den nu föreslagnaförlängningen av de särskilda kontraktsavskrivningsreglerna är att densärskilda förmån, som dessa regler innebär för personer inom rederi- ochluftfartsnäringarna, inte kommer att medföra definitiva skattelättnader. Attden skattekredit, som dessa särskilda regler medger, upphör om vederbörandeflyttar utomlands är mot denna bakgrund endast naturligt och kan enligtutskottets uppfattning givetvis inte föranleda berättigade invändningar. Om deföreslagna reglerna undantagsvis medför stötande resultat, täcker de förordadedispensreglerna även nu ifrågavarande fall. Utskottet avstyrker såledesmotionen 1973: 999. Beträffandeutflyttningsfallen föreslås vidare att vid prövning av tillståndatt föra ut emigrantvaluta bör kunna beakta om betydande skatte- elleravgiftsbelopp förfallit eller förfaller till betalning. Enligtdepartementschefens uppfattning bör förutsättningar därför skapas för ensamordning mellan och vederbörande skatte- och uppbördsmyndighetergenom att godkänner de synpunkter härom, som anförs i propositionen.Utskottet tillstyrker förslaget, som syftar till att samhället i möjligastemån skall kunna ta till vara de möjligheter som finns att bevaka sin rättgentemot personer som flyttar från landet. I propositionen har föreslagits att Kungl. Maj:tnär synnerliga skäl föreligger skall kunna medge dispens från de föreslagnainskränkningarna i rätten till kontraktsavskrivning och ordinarie avskrivningsamt från återföring till beskattning vid avyttring och vid flyttningutomlands. Anledningen härtill är bl. a. vissa farhågor att de föreslagnabegränsnings-reglerna kan få allvarliga konsekvenser för såväl störrerederiföretag som mindre rederier bedrivna i familjeföretagsform. Sådanakonsekvenser bör kunna undvikas genom dispensregeln, som öppnar möjlighet tillundantag från begränsningsreglema när synnerliga skäl föranleder det. I frågaom avyttringsfallen har uttalats att dispens bör medges, om skatteflyktsregelni något fall skulle ge ett orimligt resultat. fallenhar som dispensanledning nämnts att den skattskyldige visar att utflyttningeninte kommer att medföra att principerna för beskattningen bryts, exempelvis dårederirörelsen även efter utflyttningen kommer att bedrivas i ungefärligensanuna omfattning från fast driftställe i . I anslutning till frågan omikraftträdandet uttalar departementschefen att dispensreglerna ger möjlighetatt undanta fall, som inte avsetts skola träffas av de skärpta bestämmelserna. Utskottetär medvetet om att det föreligger avsevärda svårigheter att utöver deuttalanden som gjorts i propositionen närmare precisera de fall, där synnerligaskäl kan anses föreligga, innan erfarenhet vunnits av den nya lagstiftningen.Utskottet vill emellertid understryka, att det givetvis är angeläget att denföreslagna lagstiftningen i praktiken kommer att tillämpas så att dess syfteatt åstadkomma en mer rättvis och likformig beskattning uppfylls. Dettainnebär att dispensreglema bör behandlas med erforderlig restriktivitet.Samtidigt måste också framhållas att avsikten med dispensreglema är att sålångt som möjligt undvika otillfredsställande verkningar av de nya reglerna. Lagstiftningenssyfte är att förhindra att skattekrediter, som inte är motiverade frånkonsolideringssynpunkt, uppkommer och att avskrivningsreglerna medfördefinitiva skattelättnader. Enligt utskottets mening är det naturligt att dettabeaktas vid dispensgivningen. Departementschefen föreslår därför att dispensenskall kunna förenas med sådana villkor att konsekvenser av angivet slag inteuppkommer. Bryter den skattskyldige mot dessa villkor, skall de avskrivningarsom medgetts enligt dispensen återföras till beskattning. Härigenom skapasmöjligheter att vid dispensprövningen beakta omständigheterna i det enskildafallet. Dispensen kan utformas på olika sätt för skilda delägare och innehållasåväl tids- och beloppsmässiga begränsningar som andra villkor. Deanförda synpunkterna leder till att dispens bör kunna komma i fråga beträffandeseriösa projekt inom rederi- och luftfartsnäringarna, om projektet har ennaturlig anknytning till rederi- eller luftfartsverksamhet, exempelvis genomspeditions-, klarerings- eller mäklerirörelse, eller har annat affärsmässigtbetingat intresse av permanent karaktär, och om synnerliga skäl kan ansesföreligga. Det ligger emellertid i sakens natur att försiktighet bör iakttasvid dispensgivningen när fysiska personer deltar i projektet, direkt ellergenom handels- eller kommanditbolag. Det kan enligt utskottets mening inteaccepteras att fysiska personer får skatteförmåner, som inte är motiveradefrån företagsekonomisk synpunkt, enbart genom att investera i ettrederiföretag, även om detta företag ter sig seriöst. Utskottet har inte någotatt erinra mot att dispensgivningen om omständigheterna i det enskildafallet motiverar det utnyttjas för att bereda rederinäringen en mjuk övergångtill de nya reglerna och för att undvika stötande effekter av den föreslagnaretroaktiviteten för den som inte utnyttjar gällande regler i skätteun- SkU 1973: 2 15 Enligt utskottets mening bör det emellertid beaktas att skattesystemetockså på detta område så långt möjligt bör vara neutralt i konkurrenshänseendeoch te sig rättvist för medborgarna. Imotionen 1973: 998 begär motionärerna att dispensmöjlighetema tillvaratas påsådant sätt att seriösa partrederiers verksamhet inte onödigtvis försvåras.Även skrivelserna från och innehålleryrkanden om en generös dispensgivning. Motionärerna i motionen 1973: 1001, somutskottet delvis behandlat ovan, anser däremot att de föreslagnadispensmöjligheterna bör ersättas av mer gynnsamma avskrivningsregler.Utskottet, som redan avstyrkt förslaget beträffande avskrivningsreglema, anseratt dessa yrkanden inte kan tillgodoses i vidare mån än som framgår av vad utskottetanfört ovan. Utskottet avstyrker således motionen 1973: 998 och motionen 1973:1001 i denna del. Förslaget i propositionen innebär, att de nyareglerna skall tillämpas redan vid taxering. I motionen 1973: 999yrkas att lagstiftningen inte skall vara retroaktiv. Allmänenighet råder om att retroaktiv skattelagstiftning bör undvikas. Som anförs ipropositionen talar emellertid särskilda skäl för att i detta fall så somockså redan tidigare skett bl. a. beträffande transaktioner av ifrågavarandeslag göra avsteg från denna princip. Vid bedömningen av denna fråga bör inteminst beaktas den omfattande publiciteten kring ifrågavarande transaktioneroch de lagstiftningsåtgärder häremot som förutskickats på ett tidigt stadiumfrån såväl företagsskatteberedningen som från regering och riksdag. Utskottetvill understryka departementschefens uttalande i detta sammanhang att deförordade dispensreglema ger möjlighet att undanta fall, som inte avsettsskola träffas av de skärpta bestämmelserna. Meddet anförda tillstyrker utskottet de i propositionen föreslagnaikraftträdandebestämmelserna och avstyrker således motionen 1973: 999 även idenna del. att med avslagpå motionerna 1973: 998, 1973: 999, 1973: 1000 och 1973: 1001och med bifall till propositionen 1972:147 dels antar vid propositionen fogade förslag till 1. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370), 2. förordning om ändring iförordningen (1947: 576) om statlig inkomstskatt, 3. lag om ändring i förordningen(1966: 172) om avdrag vid inkomsttaxeringen för avskrivning på köpekontraktsom avser fartyg m.m., 4. lag om ändring i förordningen(1960: 63) om rätt till förlustutjämning vid taxering för inkomst; SkU 1973: 2 16 dels godkäimer vad departementschefen ipropositionen anfört i fråga om samordning inellän och vederbörandeskatte- och uppbördsiiiyndigjieter vid prövning av ärenden om tilldelning avemigrarttväluta. Med hänsyn till ärendets brådskande naturhemställer utskottet att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. Stockholmden 2 febniak 173 Närvarande:herr (), fria H6lin(}vist (s), hCrrär Kriiténsön (s). Josefson i Arrie(c), (), i (fp), (), (), iTrobro (m), i (s), (), (), Marciissön (sj,Bjötk i (c) och frii >lbmiäi-k (s). avherrar i Trobro (fri) öCh Lothighis (m) vilka iihder åbeiropän-de avinnehållet i motionen 1973: 1001 äiisett ätt utskottet under pimkt 1 borthemställa att iried- bifall till mötibiien 1973:1001 äiitäir det vid propositionen fögädé förslaget till läjg biti äiidrihg ikornrnu-nalskattelageh (1928: 370) ined den ändringen ätt 46 § i rriöm;erhåller följande såsöni r'ese)rvänt'ern'äs förslag betéckiiäde lydelse: 1m o m. Därest vid beräkning enligt ovan angivna grunder av skattskyldigsinkomst från särskild förvärvskälla uppkommer underskott, må, med nedan i dettamom. ähgivnä undantag och ined iakttagande av föreskriften i 74 §, sådantiihderskott, i déii rhån det med tillänlptiihg äv de i 5659 §§ meddeladebestämmelser om beskattningsort är att hänföra till en konmiun, avräknas åsådan den skättskyläiges inkoinst, som skall tagas till beskattning i sanunakömriiun. Avdragär icke medgivet för underskott å icke yrkesmässig avyttring av fast eller lösegendom eller å deltagande i lotteri, för underskott å fastighet och rörelse iutläridet eller för underskött, som uppstått därigenom, att avdrag, varomförmäles i 45 §, överstigit nettoihtäkten äV förvärvskällan, och ej heller förunderskott i den mån hänsyn därtill tagits vid beräkning av sjömansskatt. SkU 1973: 2 Har i rederi- eller luftfartsrörelse avdrag gjorts för värdeminskning av fartyg eller luftfartyg eller för avskrivning på köpekontrakt enligt 1 § förordningen (1966: 172) om avdrag vid inkomsttaxeringen för avskrivning på köpekontrakt som avser fartyg m. m., får underskott i sådan förvärvskälla med belopp som motsvarar större avskrivning för år räknat än av anskaffningsvärdet för fartyg eller av anskaffningsvärdet för luftfartyg eller avskrivning på köpekontrakt enligt nyssnämnda förordning avräknas endast från inkomst av rederi-, luftfarts- eller varvsrörelse. För underskott som sålunda icke kunnat utnyttjas får avdrag åtnjutas senast det beskattningsår, för vilket taxering sker sjätte kalenderåret efter det kalenderår då taxering sker för det beskattningsår då underskottet uppkom. Avdrag får därvid icke åtnjutas med belopp som överstiger sammanlagda beloppet av inkomst av rederi-, luftfarts- och varvsrörelse i den mån därifrån ej avräknats annat underskott som avses i detta stycke. Har i rederi- eller luftfartsrörelse avdrag gjortsför värdeminskning av fartyg eller luftfartyg med större belopp än som ärföretagsekonomiskt motiverat eller för avskrivning på köpekontrakt med mer änsammanlagt av det avtalade priset enligt 1 § förordningen (1966:172) om avdrag vid inkomsttaxeringen för avskrivning på köpekontrakt som avserfartyg m. m., får underskott i sådan förvärvskälla med belopp som motsvararstörre avskrivning för år räknat än av anskaffningsvärdet för fartygeller av anskaffningsvärdet för luftfartyg eller avskrivning påköpekontrakt enligt riyssnämnda förordning avräknas endast från inkomst av rederi-,luftfarts- eller varvsrörelse. För underskott som sålunda icke kunnat utnyttjasfår avdrag åtnjutas senast det beskattningsår, för vilket taxering sker sjättekalenderåret efter det kalenderår då taxering sker för det beskattningsår dåunderskottet uppkom. Avdrag får därvid icke åtnjutas med belopp som överstigersammanlagda beloppet av inkomst av rederi-, luftfarts- och varvsrörelse i denmån därifrån ej avräknats annat underskott som avses i detta stycke. Vid tillämpning av tredje stycket anseskoncernbidrag enligt 43 § 3 mom. som intäkt av rederirörelse, varvsrörelseeller luftfartsrörelse endast i den mån bidraget lämnats av rederiföretag,varvsföretag eller luftfartsföretag och bidragsgivaren under detbeskattningsår då bidraget lämnats ej mottagit sådant bidrag. Tredje och fjärde styckenatillämpas ej i fråga om fartyg som använ- SkU 1973: 2 18 desför yrkesmässigt fiske eller i fråga om avskrivning på köpekontrakt för fartygsom är avsett för sådant ändamål. I fråga om svenskt aktiebolag och svenskekonomisk förening tillämpas tredje och fjärde styckena endast om aktiernaeller andelama till huvudsaklig del ägas eller på därmed jämförligt sättinnehavas direkt eller genom förmedling av juridisk person av en fysiskperson eller ett fåtal fysiska personer. Föreliggersynnerliga skäl, äger Konungen eller myndighet, som Konungen bestämmer, försärskilt fall medge undantag från tillämpning av tredje stycket. Bryterskattskyldig mot villkor som uppställts för medgivandet, skall taxering skeenligt tredje stycket på samma sätt som vid eftertaxering för beskattningsårsom medgivandet avser. avherrar i (fp), i Trobro (m), () och (): Vihar anslutit oss till utskottes förslag trots att motionen 1973: 998 formelltavstyrkts. Av utskottets skrivning framgår att yrkandet om att dispenser börbeviljas efter sådana regler, att seriösa partrederiers verksamhet inteonödigtvis försvåras, i sak har blivit tillgodosett. Vi vill i detta sammanhangunderstryka vikten av att dispensansökningar behandlas med sådan snabbhet attonödiga väntetider ej skall förorsaka den sökande olägenheter.