bet · FW01LU41 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:tanhåller om utredning av ett garantisystem för att underlätta rörelsedrivandebolags anpassning till de nya reglerna om aktiekapitalets storlek.Motionärerna anför att det av dem åsyftade systemet bör kunna utformas eftersamma modell som redan gäller för statligt garanterade lån i bank eller annankreditinrättning. Det erhållna lånet skulle utnyttjas för att genomföra denföreskrivna höjningen av aktiekapitalet. Vidareyrkas i motionen 1973: 2107 att hos Kungl. Maj:t anhåller om sådantförslag att företagens reserv- och skuldregleringsfond får användas förerforderlig höjning av företagens aktiekapital. Enligt nuvarande regler kanökning av aktiekapitalet genom fondemission endast ske med besparadevinstmedel som ej avsatts till reservfond eller skuldregleringsfond eller medbelopp som erhålls genom uppskrivning av anläggningstillgång enligt däromgivna regler. Motionärerna pekar på att aktiebolagsutredningens år 1971avgivna förslag till ny aktiebolagslag medger att fondemission även kan ske medanlitande av uppskrivningsfond eller reservfond. Slutligenyrkas i motionen 1973: 2110 (yrkandet 2) att företagsskatteberedningen får iuppdrag att lägga fram förslag om att aktiebolag skall få skriva upp sittaktiekapital med obeskattade vinstmedel. De medel som utnyttjas för sådantändamål skall enligt motionärerna återföras till beskattning avförslagsvis . Utskottethar i anledning av sistnämnda motionsyrkande inhämtat yttrande frånskatteutskottet. I yttrandet (se Bilaga 2 till detta betänkande) förklarar sigskatteutskottet dela den uppfattning som kommit till uttryck i propositionen,nämligen att några ändringar i skattelagstiftningen eller andra särskildaåtgärder för att underlätta en ökning av LU 1973: 41 12 inte är erforderliga. kan därför inte biträdautredningsyrkandet i motionen 1973:2110. Till detta yttrande har fogats treavvikande meningar. Beträffandeförevarande tre motionsyrkanden vill utskottet för sin del anföra följande.Utskottet har redan i samband med behandlingen av motionen 1973: 2108 (ovan s.9) redovisat såsom sin principiella uppfattning, att en företagare som inte ärberedd eller i stånd till en betydande kapitalinsats . iföretaget inte bör tilllåtas att använda aktiebolagsformen för sin verksamhetutan vara hänvisad till någon annan företagsform, där han personligen svararför företagets förbindelser. Föredragande statsrådet har i propositionenframhållit att han efter samråd med chefen för kommit tillden slutsatsen att det inte finns anledning för staten att genom ohkastödåtgärder i realiteten skjuta till en del av det belopp som behövs för höjningenav aktiekapitalet. Utskottet delar i likhet med majoriteten i skatteutskottetdenna bedömning. Man bör sålunda enligt utskottets mening inte med konstlademedel stödja företag, som kanske i och för sig inte har ekonomiskaförutsättningar för att fortsätta att verka som aktiebolag. I propositionenframhålls att en undersökning av den genomsnittliga storleken av småföretagensegna kapital dessutom ger vid handen att i de flesta branscher möjlighet redanfinns att inom flertalet rörelsedrivande bolag företa en erforderlig höjning.Utskottet vill vidare framhålla att en så pass lång övergångstid som fem årgör det möjligt för företagen att välja en även från skattesynpunkt lämpligtidpunkt för höjningen av aktiekapitalet. Såvittavser motionen 1973: 2107 vill utskottet avslutningsvis också erinra om att detpå grundval av aktiebolagsutredningens betänkande (SOU 1971:15) med förslagtill aktiebolagslag m. m. pågår inom ettomfattande lagstiftningsarbete, som syftar till en fullständig revision avaktiebolagslagstiftningen. Enligt utskottets mening är det i nuvarande lägeinte ändamålsenligt att utredningsförslaget i den del motionärerna åberoparbryts ut ur arbetet på en ny aktiebolagslag och görs till föremål för särlagstiftning.På grund av vad sålunda anförts avstyrker utskottet, såvitt nu är i fråga,bifall till motionerna 1973: 2106, 1973: 2107 och 1973: 2110. I propositionen föreslås att de aktiebolag, som vidutgången av inte har ett aktiekapital på . skall avförasur aktiebolagsregistret. Genom denna registreringsmyndighetens åtgärd skallbolaget anses upplöst. Nuvarande bestämmelser i 173 a § aktiebolagslagen harhärvid tjänat som förebild. I samband härmed föreslås i motsats till vad someljest gäller att uppgift om att aktiebolag på detta sätt avförts urregistret inte skall kungöras i de allmänna tidningarna. LU 1973: 41 13 Sistnämnda spörsmål tas upp till behandling imotionen 1973: 2109 (yrkandena 3 och 4). Motionärerna föreslår att bolagsavförande ur registret bör kungöras i vanlig ordning och att ansvaret föravfört bolags förpliktelser skall övertas av styrelseledamöter, verkställandedirektör samt aktieägare först från den dag kungörelsen om avförandet skett. Utskottetvill för sin del erinra om att man måste räkna med att flera tiotusental bolagkan komma att avföras ur registret per enligt den nuföreslagna lagstiftningen. En kungörelse oin de avförda bolagen kan därförbedömas bli mycket omfattande och svår att använda för den informationssökande.Såsom framhålls i propositionen är det också möjligt för den som har intresseav saken att på grundval av tidigare kungörelser ur registret sluta sig till omett visst bolag kommer att avföras ur detta. Medhänsyn till det anförda avstyrker utskottet bifall till motionen 1973: 2109såvitt nu är i fråga. Personligansvarighet för aktieägare m. m. 1 motionen 1973: 2109 (yrkandena 1 och 2) tasvidare upp vissa detaljfrågor som sammanhänger med den i propositionenföreslagna lösningen att i och med att ett bolag avförs ur registret per den 1januari 1979 så skall aktieägarna samt styrelseledamöter och verkställandedirektör solidariskt svara för bolagets tidigare förpliktelser. Aktieägarnainträder därvid också som part i de avtal bolaget slutit med tredje man. Enligtförslaget har aktieägare m. fl. möjlighet att undgå det personliga ansvaretgenom att det införs en rätt för dem att den 1 oktober 1977den 31mars 1978 hos rätten ansöka om tvångslikvidation av bolaget. Iförevarande motion föreslås att aktieägarens personliga ansvar för upplöstbolags skulder och skyldigheter endast skall inträda om bolaget informerat aktieägarnaom de nya reglerna och om möjligheterna att skydda sig mot framtidarättsanspråk. Utskotteterinrar om att det i propositionen framhålls att det är angeläget attaktiebolagen får information om den nya lagstiftningen, så att bolag intedrabbas av upplösning genom att de nya reglerna av slarv eller okunnighet inteiakttas. Föredragande statsrådet förordar därför att genomregistreringsmyndighetens försorg bör till samtliga aktiebolag med aktiekapitalunderstigande . utgå underrättelse om lagstiftningens innebörd.Bolagen bör därvid anmanas att svara för att deras aktieägare och borgenärerfår erforderlig information. Utskottetvill beträffande motionärernas förslag framhålla att detsamma skulle kunnaleda till betydande olägenheter för borgenärerna för den händelse bolagetavsiktligt eller av förbiseende underlåter att sända ut föreskriveninformation eller endast ofullständigt genomför sin informationsskyldighet.Över huvud är förslaget ägnat att skapa osäkerhet om vilka personer som kanavkrävas ansvar för bolagets tidigare för- Utskottet kan med hänsyn härtill inte biträdaförslaget och avstyrker därför bifall till motionen 1973: 2109 såvitt nu är ifråga. I samma motion föreslås vidare att personer, som efter den31 men före utgången av nämnda år genom gåva eller arv erhållit enmindre aktiepost i ett sedermera upplöst bolag och uppenbarligen saknatinflytande över dess skötsel, skall vara befriade från personligt ansvar förbolagets skulder och skyldigheter. Enligt utskottets mening torde det skyddsbehov sommotionärerna önskar tillgodose inte vara särskilt påtagligt i praktiken. Närdet gäller gåva av aktie kan för övrigt vederbörande person lätt skydda sig motatt invecklas i bolagets förhållanden genom att helt enkelt avböja att ta emotgåvan. Beträffande arv av aktie erinrar utskottet om att enligt huvudregeln isvensk rätt har dödsbodelägarna ett personligt gäldan-svar för den dödes skulder,såvida inte dödsboet avträds till förvaltning av boutredningsmaneller till konkurs. Ett tillgodoseende av motionärernas synpunkter skulledärför kräva följdändringar i bestämmelser om den dödes gäld.Enligt utskottets tippfattning föreligger det inte tillräckligt starkapraktiska skäl för att man skall anse det motiverat att tynga den föreslagnaövergångsregleringen med undantagsregler av det slag som motionärerna förordar.Utskottet avstyrker därför bifall till motionen 1973: 2109 även i denna del. Rösträtten för aktier som förvaltas av allmännapensionsfonden har i avgivetyttrande till lagutskottet (se Bilaga 3) anfört att det i propositionen underpunkten 2 framlagda lagförslaget inte ger anledning till någonerinran från utskottets sida. tillstyrker att förslaget antas avriksdagen. Såsom omnämnts i det föregående harinom utskottet väckts fråga om utskottet med begagnande av sin initiativrättskall föreslå ändring av bestämmelserna i aktiebolagslagen angående dispensfrån förbudet för aktiebolag att lämna penninglån till aktieägare m. fl.Bakgrunden till att denna fråga aktualiserats är följande. I samband med att vid vårsession antognya regler om aktiekapitalets storlek antogs också vissa bestämmelser om aktiebolagsrätt att lämna penninglån till aktieägare m. fl. (LU 1973: 19 s. 5257). Dessabestämmelser har intagits i 75 ac §§, 103 § 1 mom. tredje stycket, 113 § 1mom. fjärde stycket, 206 §, 213 § punkt 8 och 215 § lagen (1944: 705) omaktiebolag. Huvudregeln är att aktiebolag inte får lämna penninglåntill aktieägare, styrelseledamot eller verkställande direktör. Aktiebolag fårinte heller lämna penninglån i syfte att gäldenären eller vissa honom närståendefysiska eller juridiska personer skall förvärva aktie i det långi-vande bolageteller annat bolag i samma koncern. LU 1973: 41 15 förbudmot penninglån äger motsvarande tillämpning i fråga om ställande av säkerhet(75 a §). Länsstyrelsenkan på ansökan medge undantag från bestämmelserna i 75 a § om synnerliga skälföreligger därtill. Bolagets kända borgenärer skall höras över ansökningen. Omborgenär begär det, skall hans fordran betalas eller betryggande säkerhetställas för den innan ansökningen får bifallas (75 b §). Dispensbestämmelsernai 75 b § skall enligt uttalande i motiven tillämpas mycket restriktivt. Somexempel på situationer när dispens borde kunna komma i fråga nämns fall dåarvingar måste ta lån från ett familjebolag för att betala arvsskatt och falldå en delägare i ett familjebolag skall lösas ut av övriga delägare (prop.1973: 93 s. 94 95). I propositionen (s. 135) pekas vidare på att vissa företagtillämpar ett system som innebär att anställda får låna av företaget för attköpa aktier i det, s. k. sparplaner. Om ett sådant system berör ett störreantal av de anställda anses dispens böra kunna komma i fråga. Skulle däremotendast verkställande direktören och hans närmaste medarbetare omfattas avsystemet torde det som regel inte finnas anledning att ge dispens. Om dispensges, kan denna utformas generellt, dvs. de allmänna villkoren för sparplanenkan fastställas i stället för att dispens ges för varje anställd för sig. Ettoeftergivligt villkor för att dispens skall kunna komma i fråga är alltså attbolagets kända borgenärer hörs över ansökningen. Bestämmelsen som utformatsefter reglerna om nedsättning av aktiekapitalet förordades av näringslivet (seprop. 1973: 93 s. 60). Enligt vad utskottet erfarit har bestämmelsenemellertid visat sig svårhanterlig i den praktiska tillämpningen. Dettasammanhänger med de sparplaner som finns vid vissa bolag och som innebärlättnader för de anställda att köpa aktier i bolaget. Antalet aktier som kanköpas enligt en sådan sparplan är i allmänhet beroende av vederbörandes lönfrån bolaget och dessutom föreskrives ofta ett visst maximalt antal aktier somkan förvärvas enligt planen, t. ex. 100 aktier. Bolagets medverkan innebär,att anställda kan få lån i bank för köpesumman att amorteras , t.ex. , varvid bolaget ställer säkerhet till banken för den del avlånebeloppet som överstiger aktiernas belåningsvärde. Enligtvad utskottet fått kännedom om kan i bolag, där sparplan av denna typ finns,antalet borgenärer vara utomordentligt stort. Förutom sedvanliga externaborgenärer måste man i detta sammanhang nämligen inräkna innehavare av oUkaslags sparkonton och uppdragsräkningar med fordran på bolaget och vidare denstora gruppen anställda med löpande fordran på lön och semesterersättning. Ettexempel på ett sådant bolag är Telefonaktiebolaget , vars borgenärerberäknas uppgå till inemot 30 000, varav omkring 21 000 utgörs av anställda hosföretaget. Till detta bolags sparplan är enligt uppgift cirka 1 500 anställdaanslutna. LU1973: 41 16 I sådana fall är det av praktiskaskäl omöjligt eller så gott som omöjligt att få till stånd en dispens. Man kaninte rimligen höra bortåt 30 000 kända borgenärer över en ansökan om tillståndatt få fortsätta med sparplanen. Ett tillstånd är dock nödvändigt, eftersombolaget ställer säkerhet för lån som de anställda tar upp i bank i syfte attförvärva aktier i bolaget. Ett bifall till en ansökan om dispens kan i detta fallinte rimligen antagas komma att påverka borgenärernas ställning. 1 fall somdet beskrivna bör därför enligt utskottets uppfattning dispensförfarandetkunna förenklas. Utskottet anser sig därför böra föreslå att 75 b § kompletterasmed en föreskrift om att hörande av borgenärerna inte behöver ske, om det äruppenbart att borgenäremas ställning inte påverkas av att ansökningen bifalles.Så torde ofta vara fallet med de generella sparplaner, som tillämpas av vissabörsnoterade bolag. En annan situation, då skulle kunna underlåtaatt höra borgenärerna, är den då någon utomstående ställer tillfredsställandesäkerhet för den skada borgenärerna skulle kunna tänkas lida genoin bifall tillansökningen. Givetvis bör det åligga att skaffa sig underlag fören bedömning av huruvida situationen är sådan att hörande av bolagets kändaborgenärer kan underlåtas. Som regel torde enligt utskottets uppfattning revisorernasyttrande i saken böra inhämtas. Någon särskild bestämmelse om obligatoriskthörande av bolagets revisorer anser utskottet dock inte nödvändig. Den av utskottet föreslagna lagändringen bör träda i kraftden . Några särskilda övergångsbestämmelser finner utskottet intevara erforderliga. Det betyder att de nya reglerna kan tillämpas även i ärendensom anhängiggjorts men inte avgjorts före ikraftträdandet. Detta anserutskottet dock inte behöva väcka några betänkligheter. 1. att riksdagenbeträffande aktiekapitalets storlek avslår motionen 1973: 2110 yrkandet 1, 2. att riksdagenbeträffande ny företagsform avslår motionen 1973: 2108 yrkandet 1, 3. att riksdagenbeträffande fråga om avslag på förslaget till övergångsreglering avslårmotionen 1973: 2108 yrkandet 2, 4. att riksdagenbeträffande övergångstidens längd med avslag på motionen 1973: 2106 yrkandena 1och 2 antar punkten 2 i det i propositionen 1973: 168 framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1973: 303) om ändring i lagen (1944: 705) omaktiebolag. 5. att riksdagenbeträffande särskilda stödåtgärder avslår motionerna 1973: 2106 yrkandet 3,1973: 2107 och 1973: 2110 yrkandet 2, 6. att riksdagenbeträffande slopandet av kungörelseförfarandet med avslag på motionen 1973:2109 yrkandena 3 och 4 antar punkten 4 första stycket i förslaget till lag omändring i lagen (1973: 303) om ändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag, 7. att riksdagenbeträffande personlig ansvarighet för aktieägare m. m. avslår motionen 1973:2109 yrkandena 1 och 2, 8. att riksdagenbeträffande övergångsregleringen antar förslaget till lag om ändring i lagen (1973:303) om ändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag i den mån det ej omfattas avhemställan ovan under 4 och 6, 9. att riksdagenbeträffande rösträtten för aktier antar det i propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag, 10. attriksdagen beträffande dispens från låneförbudet för sin del såsom tilläggtill det i propositionen 1973: 168 framlagda förslaget till lag om ändring ilagen (1944: 705) om aktiebolag antar 75 b §aktiebolagslagen i den av utskottet utarbetade och i bilaga 1 till dettabetänkande upptagna lydelsen, betecknad såsom Utskottets förslag. Närvarande: herrar (). (), fröken i (s), herrar (). (),i (c), (), fm (), fm Jonäng (c), herrarAndersson i (s), (), (vpk), () och fruNilsson i (s). * Ej närvarande vid betänkandets justering. 1 § beträffande aktiekapitalets storlek (punkt 1 ihemställan) av herrarSvanström (c), (), i (c), (), (), herrar () och () som dels attdet avsnitt i utskottets betänkande som börjar på s. 8 med "Utskottetanser" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: När vid vårsessionbehandlade propositionen 1973: 93 motsatte sig de tre icke socialistiskapartierna förslaget om höjning av aktiekapitalets minimibelopp till 50 000 kr.Dessa partier stödde i stället en rad motionsvis framställda krav på atthöjningen skulle begränsas till den av aktiebolagsutredningen förordade gränsenpå . Skälet för detta ställningstagande var att en så kraftig höjning,som propositionens förslag innebar, kunde fömtses leda till svårigheter för ettmycket stort antal rörelsedrivande mindre företag. Farhågorna för en sådanoacceptabel följd av propositionens förslag var enligt vad utskottet nuanser befogade. Såsom framhålls i förevarande motion finns det f. n. cirka45 000 rörelsedrivande aktiebolag med anställda som har ett aktiekapital understigande50 . Det nu framlagda förslaget till övergångsreglering finner utskottetha en sådan utformning, att farhågorna kvarstår oförminskade för att ett stortantal företag av denna kategori kommer att få betydande svårigheter att genomföraden erforderliga kapitalökningen. Vid dessa förhållanden ansluter sig utskottet till denuppfattning, som hävdades av utskottets minoritet vid den tidigare behandlingenav förevarande fråga, nämligen att den nedre gränsen för aktiekapitalet lämpligenbör vara . På grund härav och med hänvisning i övrigt till vad somanfördes i den till utskottets betänkande 1973: 19 fogade reservationen 7tillstyrker utskottet motionärernas yrkande att för sin del beslutaratt aktiekapitalets lägsta belopp skall vara . dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. att beträffandeaktiekapitalets storlek i anledning av propositionen 1973: 168 och med bifalltill motionen 1973: 2110 yrkandet 1 för sin del antar följande Lag om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag Härigenom förordnas, att 2 och 3 §§lagen (1944: 705) om aktiebolag skall ha nedan angivna lydelse: Nuvarande lydelse Utskottets förslag Aktiekapitalet skall bestämmas Aktiekapitalet skall bestämmas i svensktmynt och må ej sättas i svenskt mynt och må ej sättas Där aktiekapitalet skall, utanändring av bolagsordningen, kunna bestämmas till lägre eller högre belopp, målägsta beloppet (minimikapitalet) ej utgöra mindre än tredjedelen av högstabeloppet (maximikapita-let). LU 1973: 41 19 3 § Aktierna skola lyda å lika be- Aktierna skola lyda å lika be- lopp, ej understigandefemtio kro- lopp, ej understigande femtio kro nor; dock må aktie kunna lyda å nor; dock må aktie kunna lyda å mindre belopp, lägst , mindre belopp, lägst , om Konungen eller myndighet om det i bolagsordningen be- Konungen förordnar för särskilt stämda aktiekapitalet eller maxi- fall giver tillstånd därtill. mikapitalet icke överstiger femtio- eller ockKonungen eller myndighet förordnar för särskilt fall giver tillstånddärtill. Vad för aktie skall inbetalas må ej bestämmas tilllägre belopp än det, vara aktien skall lyda (nominella beloppet). Betalningenskall erläggas i penningar, där den ej må annorledes fullgöras efter vad idenna lag sägs. Sedan för aktie full betalning blivit erlagd, vare aktieägarenicke pliktig att ytterligare tillskjuta något. Aktie vare mot bolagetodelbar. Aaktierna skola utfärdas brev, vilka ställas till viss man, där ej Konungeneller myndighet förordnar för särskilt fall medgiver att breven måställas till innehavaren. Denna lag träder i kraft dagen efter den, då lagenenligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. 2.beträffande ny företagsform (punkt 2 i hemställan) avherrar (), (), i (c), (), fruJonäng (c), hertar () och () som anser delsatt det avsnitt i utskottets betänkande som börjar på s. 8 med "Utskotteterinrar" och slutar på s. 9 med "i fråga" bort ha följandelydelse: Utskottetdelar den uppfattning som kommit till uttryck i motionen, nämligen att ocksåmindre företag skall kunna drivas i former som begränsar det personligarisktagandet. Om sådana möjligheter inte finns, är det fara för att villighetenatt satsa kraft och kapital på att starta nya företag, utveckla nya produkter,pröva nya produktionsmetoder etc. avtar. Utskotteterinrar vidare om att från företagsekonomisk synpunkt har aktiebolag enligt nugällande skattelagstiftning en i jämförelse med andra LU 1973: 41 20 företagsformergynnad ställning, bl. a. genom rätten till skattefria fondavsättningar. Medhänsyn till ovannämnda förhållanden erbjuder enligt utskottets mening inte debåda nu förekommande bolagstyperna handelsbolag och kommanditbolag någotfullgott alternativ för alla de mindre och medelstora aktiebolag inom olikaverksamhetsområden för vilka det kan komma att bli nödvändigt att bytaföretagsform under den föreslagna övergångsperioden. Utskottet anser därför ilikhet med motionärerna att det föreligger behov av en ny företagsform medbegränsad ekonomisk ansvarighet för ägarna och anpassad för de mindreföretagen dvs. en motsvarighet till den utomlands vanliga bolagsformen,exempelvis den tyska GmbH. Såsom framhålls i motionen bör en sådan bolagsformäven utformas så att de mindre företagen i skattehänseende och vad gäller rätttill fondavsättningar behandlas på i huvudsak samma sätt som aktiebolag.Däremot bör, såsom motionärerna påpekar, formkraven i olika avseenden kunnagöras mera begränsade, även om de måste utformas så att behovet av insyn ochkontroll från olika intressenters sida tillgodoses. Den bör vidare, om möjligt,förbehållas enbart rörelsedrivande bolag. Ianslutning till det sist anförda vill utskottet erinra om att de svårigheter ifråga om taxeringskontroll och skatteindrivning, som åberopats som ett argumentför kravet på en kraftig höjning av aktiekapitalet, till stor del berott pådels att det tidigare saknats verkningsfulla påtryckningsmedel mot aktiebolagsom inte fullgjorde sin deklarationsskyldighet, dels att det inte hellerfunnits formella möjligheter att framtvinga en taxering av huvudaktieägare ochbolag i samma taxeringsdistrikt. I båda dessa hänseenden har emellertidlagändringar antagits av (SkU 1971: 16 och SkU 1972:65). Dessa lagstiftningsåtgärder torde tillsammans med en effektivaretaxeringskontroll i väsentlig grad komma att minska nu angivna svårigheter.Någon anledning att befara att olägenheter av motsvarande slag skulle uppstå,om den av motionärerna föreslagna företagsformen införs i svensk rätt, finns ejenligt utskottets mening. Pågmnd av det anförda tillstyrker utskottet bifall till motionen 1973: 2108yrkandet 1. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att beträffande ny företagsform m.edbifall till motionen 1973: 2108 yrkandet 1 beslutar att hos Kungl. Maj:t begäraatt förslag om en ny företagsform med begränsad ekonomisk ansvarighet förägarna avsedd för mindre företag föreläggs före utgången av . LU 1973: 41 21 3.beträffande fråga om avslag på förslaget till övergångsreglering (punkt 3 ihemställan) avherrar (), (), i (c), (),(), herrar () och () som under förutsättning avbifall till utskottets hemställan vid punkten 2 anser delsatt det avsnitt i utskottets betänkande som börjar på s. 9 med "Dettaskulle" och slutar på s. 10 med "denna del" bort ha följandelydelse: