bet · FW01KU26 · 1973-12-31 00:00:00 — Flera skäl talar emellertid för en omläggning av butlgetåret sä attdet kommer att sammanfalla med det nuvarande kalenderåret. Med hänsyn till att vissa av de komplikationer somsammanhänger med värval inte kunnat helt klarläggas anser vi attfrågan om en övergång till vårval och en därmed eventuellt sammanhängandeändring av budgetåret bör bli föremål för visst ytterligare utredningsarbete. På grundav det anförda hemställer vi att med anledning avmotionen 1973:1874 och med bifall till motionen 1973:1878, båda såvitt nu är ifråga, hos Kungl. Maj:t begär att frågan om övergång till vårval göres tillföremål för ytterligare utredning. Beträffande utredning rörande kvinnlig tronföljd (hemställan punkten I 4; jfr reservation nr 37) Reservation av herrar i Luttra (c), (), (), Fiskesjö (c) och (): I regeringsförslaget föreslås ingen ändring av nuvarandetronföhdsreg-ler. Detta innebär att även i fortsättningen endast manligaefterkommande skall ha arvsrätt till tronen. Vi anser att det inte finns någotgodtagbart skäl att utestänga kvinnliga medlemmar av kungahuset från tronföljdoch föreslår därför att sedan erforderlig utredning gjorts förslag läggs framför om kvinnlig tronföljd. att med bifall tillmotionen 1973:1878, såvitt nu är i fråga, hos Kungl. Maj:t anhåller omutredning och förslag till sådan ändring av tronföljdsreglerna att kvinnor ochmän blir jämställda i fråga om tronföljden, dock utan rubbning av nuvarandetronföljares rätt. Beträffande övergång till skilda valdagar för riksdagsvaloch kommunalval (hemställan punkten 1 2) Reservation av herrar () och (): Den gemensamma valdagen är ett hotmot en vital, demokrati. De lokala frågorna riskerar att komma ibakgrunden och i varje val dränkas av den rikspolitiska informationen.Undersökningar val visade att en överväldigande majoritet avväljarna inte kunde ange en enda debattfråga. En försvinnande litendel av väljarkåren hade röstat på olika partier i riksdagsval och kommunalval.Den rikspolitiska bedömningen bestämmer uppenbarligen också det kommunalpolitiskaställningstagandet. Detta är mycket oroande eftersom kommunerna svararför utomordentligt viktiga uppgifter i samhället. har landstingoch kommuner fått sina arbetsuppgifter och sina andelar av den offentligasektorn kraftigt vidgade. måste man som en följd avkommunsammanslagningarna vidta radikala åtgärder för att vidga kontakternamellan väljare och valda ute i kommunerna. Då är det nödvändigt att de lokala frågorna får möjlighetatt mer än tränga fram till medborgarna i valrörelserna. Riksdagsvaloch kommunalval bör därför hållas vid olika tillfällen. En utredning börtillsättas för att studera olika modeller för skilda valdagar för riksdagsval En av dessa modeller kan vara den lösningsom skisseras i motion 1973:1861 av m. fl. (fp). Men också andrakonstruktioner kan givetvis tänkas. Denutredning som föreslås i motionen bör möjligt utarbeta sådana olika modellersom sedan förs ut till allmän diskussion. Målet bör vara att ett första beslutom övergång till skilda valdagar ska kunna fattas års val i syfte attlängre fram öka väljarnas möjlighet att utkräva ansvar av de kommunalaförtroendemännen och därmed fördjupa den kommunala demokratin. att med anledning avmotionen 1973:1861 hos Kungl. Maj:t hemställer att en utredning ges i uppdragatt utarbeta olika modeller för övergång till skilda valdagar för riksdagsvaloch kommunalval, varvid bl. a. de i motionen skisserade alternativen överväges. Särskilt yttrande av herrar i Luttra (c),(), (), i (m) och Fiskesjö (c): Vi delar den åsikten att dekommunala frågorna inte bör få komma i skymundan i valrörelsen. Erfarenhetenfrån val visar att den gemensamma valdagen innebär betydande riskerhärför. Vi anser emellertid att endast ett val utgör ett alltför litetunderlag för att ställa frågan härom under en förnyad utredning. Konsekvensernaav den gemensamma valdagen för den kommunala demokratin måste också komma attbehandlas inom utredningen om den kommunala demokratin. Vi är därför inte i dagberedda att ta ordningen med samtidiga val till och de kommunalaförsamlingarna under omprövning. Beträffande utredning om valkretsindelning ochpersonmomentet i valsättet Särskilt yttrande av (): Det är riktigt och viktigt attutgångspunkten för utredningen om personmomentet i valsättet skall vara ettriksproportionellt system. avvisar därmed (se s. 23) detankar som förs fram i motionen 1973:1890 av herrar i (s)och (iadd (s). I motionen krävs visserligen inte "nu" ett nyttvalsätt; saken skall först utredas. Men den polemiserar motriksproportionaliteten. "Det vore olyckligt om själva valsättetsutformning främjar en utveckling mot något av en permanentning avminoritetsparlamentarismen, dvs. elt läge präglat av att regeringarna saknaregen majoritet i ." har i samverkan med riksdagensupplysningstjänst räknat ut hur de nio senaste valen (frän 1956 och framåt)skulle ha utfallit med dagens enkammarsystem och valsätt. Det här ärresultatet: 1958 (sept) Man finner att de icke-socialistiskapartierna vid fyra tillfällen hade fått majoritet i 1956, juni ochseptember 1958 och 1966, Socialdemokraterna hade fått egen majoritet i två val- 1962 och 1968, Kommunisterna hade blivit tungan på vågen - 1960,1964 och 1970, / sex av de senaste nio valen hade man alltså kunnat bildamajoritetsregering av socialdemokraterna ensamma eller de icke-socialistiskapartierna tillsammans. (En koalition mellan socialdemokraterna och något ellernågra av de andra partierna hade kunnat ge majoritetsregeringar ännu oftare. )Därmed är det klart att det nuvarande valsättet med riksproportionalitet inteinnebär "något av en permanentning av minoritetsparlamentarismen",vilket herrar i och Gadd påstår i sin motion. Propositionens förslag till ny regeringsform med avutskottet föreslagna 1 Förslag till Regeringsform 1 kap. STATSSKICKETS GRUNDER All offentlig makt.i utgår från folket. Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning ochpå allmän och lika rösträtt. Den förverkligas genom ett representativt ochparlamentariskt statsskick och genom självstyrelse. Denoffentliga makten utövas under lagarna. Regeringsformen,successionsordningen och tryckfrihetsförordningen är rikets grundlagar. är folkets främsta företrädare. Riksdagen-'stiftar lag, beslutar om skatt till staten ochbestämmer hur statens medel skall användas. granskar rikets styrelseoch förvaltning. Kcmungen är rikets statschef. Regeringen styr riket. Den är ansvarig inför . I riket finns primärkommuner ochlandstingskommuner. Beslutanderätten i kommunerna utövas av valdaförsamlingar. Kommunernafår taga ut skatt för skötseln av sina uppgifter. ' 1 propositionens förslag har tredje stycke! följandelydelse: "Den offentliga makten utövas under lagarna. Regeringsformen,successionsordningen och tryckfri-lielsförordningen är rikels grundlagar." 2 Ny paragraf.Lydelsen motsvaras i propositionens förslag av 1 § tredje stycket andra meningen. Se not 1. 3 Motsvarasav 2 § i propositionens förslag, 't Motsvaras av 3 § i propo.sitioncns förslag. 5 Motsvaras av 4 § i propositionens förslag. *Motsvaras av 5 § i propositionens lorslag. 1 propositionens förslag har törstastycket första meningen följande lydelse: "I riket finns primärkommuneroch .sekundärkommuner." För rättskipningen finns domstolaroch för den offentliga förvaltningen statliga och kommunalaförvaltningsmyndigheter. Domstolar ochförvaltningsmyndigheter skall i sin verksamhet iakttaga saklighet ochopartiskhet. De får ej utan rättsligt stöd särbehandla någon på grund av hanspersonliga förhållanden, såsom tro, åskådning, ras, hudfärg, ursprung, kön,ålder, nationalitet, språk, samhällsställning eller förmögenhet. GRUNDLÄGGANDE FRI- OCH RÄTTIGHETER ' Varje medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad 1. yttrande- ochtryckfrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddelauppgifter och framföra åsikter, 2. rätt tiUinformation: rätt att inhämta och mottaga uppgifter och upplysningar, 3. mötesfrihet:frihet att anordna och att deltaga i niöten, 4. demonstrationsrätt:rätt att ensam eller i grupp framföra åsikter på allmän plats, 5. föreningsfrihet:frihet att sammansluta sig med andra till förening, 6. religionsfrihet:frihet att sammansluta sig med andra till trossamfund och att utöva sinreligion, 7. rörelsefrihet:frihet att röra sig inom riket och att lämna riket. ' Motsvaras av 6 § i propositionens förslag. 2 Motsvarasav 7 § i propositionens förslag. 3 1propositionens förslag liar 2 kap. fyra paragrafer av följande lydelse: Samhället skall verka för rättvisa och jämlikhet mellanmedborgarna. Varje medborgare hör ha rätt till utbildning, arbete och socialtrygghet. Arbetstagare bör genom lag elleravlal vara tillförsäkrad inflytande över ledningen och fördelningen av arbetetoch andra frågor som berör honom nära i hans anställning. Han bör genom lagvara skyddad mot upp.sägning som är sakligt ogrundad. Lnskild bör vara tillförsäkradersättning enligt grunder som bestämmes i lag för det fall atl hans egendomtages i anspråk genom expropriation eller annat sådant förfogande. Varje medborgare är skyddad mot attmyndighet tvingar honom att tillhöra förening eller trossamfund eller att åsikter till känna. Varie medborgare är skyddad mot attmyndighet utsätter honom för kroppsvisitation eller annat påtvingat kroppsligtingrepp, för husrannsakan, för intrång i hans brev-, post- eller teleförbindelsereller för hemlig avlyssning. Beträffande tryckfriheten ochrätten att taga del av allmän handling gäller vad som är föreskrivet itryckfrihetsförordningen. Föreskrifter som i övrigt närmare utformar de fri-och rättigheter och det skydd som avses i 1 -3 §§ beslutas i den ordning somföreskrives i 8 kap. Förening av arbetstagare samtarbetsgivare och förening av arbetsgivare äger rätt att vidtaga fackligastridsåtgärder, om annat ej följer av lag eller avtal. (forts, från föreg. sida) Varje medborgare skall gentemot det allmänna varatillförsäkrad 1. yttrande- ochtryckfrihet: frihet alt i tal, skrift eller bild eller pä annat .sätt meddelauppgifter och framföra åsikter. 2. rält tillinformation: rätl all inhämta och mottaga uppgifter och upplysningar, 3. mötesfrihet:frihet att anordna och att dellaga i möten, 4. demonstrationsrätt:rätt att ensam eller i grupp framföra åsikter på allmän plats, föreningsfrihet: frihet att samnianslula sig med andra till förening. 6. religion.sfrihet:frihet att .sammansluta sig med andra till trossamfund och all utöva sinreligion. 7. rörel.sefrihel:frihet att röra sig inom riket och att lämna riket. Varje medborgare skall skyddas mot atl myndighet tvingarhonom atl tillhöra förening eller trossamfund eller att ge sina åsikter tillkänna. Han skall också skyddas mot alt myndighet utsätter honom förkropp,svisilation eller annat påtvingat kroppsligt ingrepp, för liusrannsakan,för intrång i hans brev-, post- eller teleförbindelser eller för hemligavlyssning. Del närmare innehållet i de fri- och rättigheter och detskydd i övrigt som avses i första och andra styckena angives i den ordning somföreskrives i 8 kap. Beträffande tryckfriheten och rätten att laga del avallmän handling gäller vad som är föreskrivet i I ry ek frihelsfö roritningen." utses genom fria, hemliga och direkta val.Riksdagen består av en kammare med trehundrafyrtionio ledamöter. Förledamöterna skall finnas ersättare. Rösträtt vid val till riksdagentillkommer svensk medborgare som är bosatt i riket. Om rösträtt för svenskmedborgare som ej är bosatt i riket finns bestämmelser i lag. Den som icke haruppnått ålder senast på valdagen eller som är omyndigförklarad avdomstol har ej rösträtt. Frågan huruvida rösträtt enligt första stycket föreliggeravgöres på grundval av en före valet upprättad röstlängd. Ordinarie val till förrättas . Regeringen får förordna om extraval till mellan ordinarie val. Extra val hålles inom tre månaderefter förordnandet. Efter val till får regeringen icke förordna omextra val förrän har förflutit från den nyvalda förstasammanträde. Ej heller får regeringen förordna om extra val under tid då dessledamöter, efter det att samtliga har entledigats, uppehåller sina befattningari avbidan på att ny regering skall tillträda. Bestämmelserom extra val i visst fall finns i 6 kap. 3 §. Nyvald riksdag samlas på femtondedagen efter valdagen, dock tidigast på fjärde dagen efter det att valets utgånghar kungjorts. Varie val gäller för tiden från det att den nyvaldariksdagen har samlats till dess den närmast därefter valda samlas.Denna tid är valperiod. För val lill är riket indelat i valkretsar. Mandaten i utgöres av trehundratio fastavalkretsmandat och trettionio utjämningsmandat. De fastavalkretsmandaten fördelas mellan valkretsarna på grundval av en beräkning av förhållandet mellan antalet röstberättigade i varje valkretsoch antalet röstberättigade i hela riket. Fördelningenfastställes i sänder. Mandaten fördelas mellan partier.Med parti avses varje sammanslutning eller grupp av väljare, som uppträder ival under särskild beteckning. Endast parti som har fått av rösterna ihela riket är berättigat att deltaga i fördelningen av mandaten. Parti som harfått färre röster deltager dock i fördelningen av de fasta valkretsmandaten ivalkrets, där partiet har fått av rösterna. De fasta valkretsmandaten fördelasför varje valkrets proportionellt mellan partierna på grundval av valresultateti valkretsen. Utjämningsmandaten fördelas mellan partierna så, att fördelningenav alla mandat i , med undantag av de fasta valkretsmandat som hartillfallit parti med av rösterna, blir proportionellmot de i fördelningen deltagande partiernas röstetal i hela riket. Har partivid fördelningen av de fasta valkretsmandaten erhållit flera mandat än sommotsvarar den proportionella representationen i för partiet, bortsesvid fördelningen av utjämningsmandaten från partiet och de fasta valkretsmandatdet har erhållit. Sedan utjämningsmandaten har fördelats mellan partierna,tillföres de valkretsar. Vid mandatfördelningen mellan partierna användesuddatalsmetoden med första divisorn jämkad till 1,4. För varje mandat som ett parti harerhållit utses en riksdagsledamot .samt ersättare för honom. Endast den som uppfyller villkorenför rösträtt och som är myndig kan vara ledamot av eller ersättareför ledamot. till får överklagashos en av utsedd valprövningsnämnd. Den som har valts tillriksdagsledamot utövar sitt uppdrag utan hinder av att valet har överklagats.Ändras valet, intager ny ledamot sin plats så snart ändringen har kungjorts.Vad nu sagts om ledamot äger motsvarande tillämpning på ersättare. består av ordförande, som skall vara eller ha varit ordinarie domare och som ej får tillhöra ,och sex andra ledamöter. Ledamöterna väljes efter varje ordinarie val, så snartvalet har vunnit laga kraft, för tiden till dess nytt val till nämnden har ägtrum. Ordföranden väljes särskilt. Nämndens beslut får ej överklagas. Ytterligare bestämmelser i de ämnensom angives i 211 §§ samt om utseende av ersättare för riksdagsledamöternameddelas i riksdagsordningen eller annan lag. hålles i , om icke ellertalmannen bestämmer annat av hänsyn till säkerhet eller frihet. utser inom sig för varjevalperiod en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. Regeringen och varjeriksdagsledamot får i enlighet med vad som närmare angives i riksdagsordningenväcka förslag i fråga om allt som kan komma under prövning, om ejannat är bestämt i denna regeringsform. väljer inom sig utskott, däribland ettkonstitutionsutskott, ett finansutskott och ett skatteutskott, enligtbestämmelser i riksdagsordningen. Ärende som väckes av regeringen ellerriksdagsledamot beredes före avgörandet av utskott, om ej annat är bestämt idenna regeringsform. När ärende skall avgöras ikammaren, får varie riksdagsledamot och varje statsråd yttra sig i enlighet medvad som närmare angives i riksdagsordningen. Bestämmelser om jäv finns iriksdagsordningen. Vid omröstning i gällersom beslut den mening varom mer än hälften av de röstande förenarsig, om ej annat särskilt angives i denna regeringsform eller, beträffande frågor som hör till förfarandet i , i huvudbestämmelse i riksdagsordningen. Om förfarandet vid lika röstetal finns bestämmelser iriksdagsordningen. Riksdagsledamot och ersättare fårfullgöra uppdrag som ledamot utan hinder av tjänsteuppgift eller annan sådanförpliktelse som åligger honom. Riksdagsledamot eller ersättare fåricke lämna sitt uppdrag utan medgivande. När det finns anledning till det, skallvalprövningsnänmden självmant pröva om ledamot eller ersättare är behörigenligt 3 kap. 10 §. Den som förklaras obehörig är därmed skild från sittuppdrag. Ledamot eller ersättare får i annat fall än som avses iandra stycket skiljas från uppdraget endast om han genom brott har visat sig uppenbarligenolämplig för uppdraget. Beslut härom fattas av domstol. Ingen får väcka talan mot den somutövar eller har utövat uppdrag som riksdagsledamot eller beröva honom friheteneller hindra honom att resa inom riket på grund av hans yttranden ellergärningar under utövandet av uppdraget, utan att har medgivit detgenom beslut om vilket minst fem sjättedelar av de röstande har förenat sig. Misstankes riksdagsledamot för brott i annat fall, skallbestämmelser i lag om gripande, anhållande eller häktning tillämpas endast omhan erkänner brottet eller har tagits på bar gärning eller fråga är om brottför vilket ej är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Under tid då riksdagsledamot ärriksdagens talman eller tillhör regeringen utövas hans uppdrag somriksdagsledamot av ersättare. kan i riksdagsordningen föreskriva attersättare skall träda i riksdagsledamots ställe när denne är ledig. Bestämmelserna i 6 § och 8 § första stycket om skydd förutövandet av uppdrag som riksdagsledamot gäller även talmannen och hansuppdrag. För ersättare som utövar uppdrag som riksdagsledamotgäller bestämmelserna om ledamot. Ytterligare bestämmelser omriksdagsarbetel meddelas i riksdagsordningen. Statschefen hålles avstatsministern underrättad om rikets angelägenheter. När så erfordrassammanträder regeringen i konselj under statschefens ordförandeskap. Som statschef får endast dentjänstgöra som är svensk medborgare och har fyllt . Han får ickesamtidigt vara statsråd eller utöva uppdrag såsom talman eller riksdagsledamot. Statschefenskall samråda med statsministern, innan han reser utrikes. Är konungen av sjukdom, utrikesresa eller annan orsak hindrad att fullgöra sina uppgifter, inträder enligtgällande tronföljd medlem av konungahuset, som ej är hindrad, för att såsomtillfällig riksföreståndare fullgöra statschefens uppgifter. Utslocknar konungahuset, utserriksdagen en riksföreståndare att fullgöra statschefens uppgifter tills vidare.Riksdagen utser en vice riksföreståndare. Detsamma gäller, om konungen dör eller avgår ochtronföljaren ännu ej har fyllt . Har konungen utanavbrott varit hindrad att fullgöra sina uppgifter eller underlåtit att fullgöradem, skall regeringen anmäla det till . bestämmer, omkonungen skall anses ha avgått. kan utse någon att efterregeringens förordnande tjänstgöra som tillfällig riksföreståndare när Ingenmed behörighet enligt 3 eller 4 § kan tjänstgöra. Talmannen eller, vid förfall för honom, vice talmantjänstgör efter regeringens förordnande som tillfällig riksföreståndare, näringen annan behörig kan tjänstgöra. ' I propositionens förslag har andra meningen följandelydelse: "När det behövs sammanträder regeringen i konselj understatschefens ordförandeskap." Konungen kan ej åtalas för sinagärningar. Riksföreståndare kan ej åtalas för sina gärningar som statschef. Regeringen består av statsministern och övriga statsråd.Statsministern utses i den ordning som angives i 24 §§. Statsministerntillsätter övriga statsråd. När statsminister skall utses,kallar talmannen företrädare för varje partigrupp inom till samråd.Talmannen överlägger med vice talmännen och avgiver sedan förslag tillriksdagen. skall senast på fjärde dagen härefter, utanberedning i utskott, pröva förslaget genom omröstning. Röstar mer än hälften avriksdagens ledamöter mot förslaget, är det förkastat. I annat fall är detgodkänt. Förkastar talmannensförslag, förfares på nytt enligt 2 §. Har fyra gånger förkastattalmannens förslag, skall förfarandet för utseende av statsminister avbrytasoch återupptagas först sedan val till har hållits. Om ej ordinarieval ändå skall hållas , skall extra val förrättas . När har godkänt förslagom ny statsminister, anmäler denne så snart det kan ske de av honom utseddastatsråden för . Därefter äger regeringsskifte rum vid en särskildkonselj inför statschefen eller, vid förfall för denne, inför talmannen.Talmannen kallas alltid till konseljen. Talmannen utfärdar förordnande för statsministern påriksdagens vägnar. Förklarar attstatsministern eller annat statsråd icke åtnjuter förtroende, skalltalmannen entlediga statsrådet. Kan regeringen förordna om extra val till , skall dock beslut om ' I propositionens förslag har andra meningen följande lydelse; "Ej heller kan riksföreståndare åtalas för sinagärningar som statschef." entledigande ej meddelas om regeringen inom frånmisstroendeförklaringen förordnar om extra val. Statsråd skall entledigas om hanbegär det, statsministern av talmannen och annat statsråd av statsministern.Statsministern får även i annat fall entlediga annat statsråd. Om statsministern entledigas eller dör, skall talmannen entlediga övriga statsråd. Har regeringens samtliga ledamöterentledigats, uppehåller de sina befattningar till dess ny regering hartillträtt. Har annat statsråd än statsministern entledigats på egen begäran,uppehåller han sin befattning till dess efterträdare har tillträtt, omstatsministern begär det. Endast den får vara statsråd som ärsvensk medborgare . Statsråd får icke utöva allmän eller enskild tjänst. Hanfår ej heller inneha uppdrag eller utöva verksamhet som kan rubba förtroendetför honom. Vid förfall för talmannen övertagervice talman de uppgifter som enligt detta kapitel ankommer på talmannen. För beredning av regeringsärendenskall finnas ett regeringskansli. 1 detta ingår departement för skildaverksamhetsgrenar. Regeringen fördelar ärendena mellan departementen.Statsministern utser bland statsråden chefer för departementen. Vid beredningen av regeringsärendenskall behövliga upplysningar och yttranden inhämtas från berörda myndigheter. omfattning som behövs skall tillfälle lämnas sammanslutningar och enskildaatt yttra sig. I propositionens förslag harparagrafen följande lydelse: "Statsråd skall entledigas, om han begär det.Statsministern entledigas av talmannen och annat statsråd av statsministern.Stalsministern får även i annal fall entlediga annat statsråd." Regeringsärenden avgöres avregeringen vid regeringssammanträde. Regeringsärenden som gäller verkställighetinom försvarsmakten av författningar eller särskilda regeringsbeslut kan dock,i den omfattning som angives i lag, under statsministerns överinseende avgörasav chefen för det departement till vilket ärendena hör. Statsministern kallar övrigastatsråd till regeringssammanträde och är ordförande vid sammanträdet. Minstfem statsråd skall deltaga i regeringssammanträde. Departementschef är vid regeringssammanträdeföredragande i ärende som hör till hans departement. Statsministern kan dockförordna att ärende eller grupp av ärenden, som hör till visst departement,skall föredragas av annat statsråd än departementschefen. Vid regeringssammanträde föresprotokoll. Skiljaktig mening skall antecknas i protokollet. Författningar, förslag tillriksdagen och andra expeditioner av regeringens beslut skall för att blivagällande skrivas under av statsministern eller annat statsråd på regeringensvägnar. Regeringen kan dock genom förordning föreskriva att tjänsteman isärskilda fall får skriva under expedition. Statsministern kan utse ett av deövriga statsråden att i egenskap av ställföreträdare vid förfall förstatsministern fullgöra hans uppgifter.