bet · FW01JoU36 · 1973-12-31 00:00:00 — Jordbruksutskottetsbetänkande nr 1973 JoU 1973:36 betänkande i anledning av motion omträdgårdsanläggningar och en statlig konserv- och förädlingsindustri iNorrbotten. I motionen 1973:330 av (båda vpk) föreslås att hos regeringen hemställeratt frågan om statliga insatser för etablerandet av stora trädgårdsanläggningari samt uppbyggnaden av en statlig industri för förädling avjordbruks- och trädgårdsprodukter blir föremål för skyndsam utredning. Utskottet har inhämtat yttrandenöver motionen från lantbruksstyrelsen, kommerskollegium och länslandsting. Se bilaga 1 till detta betänkande. Som motiv för sittutredningsyrkande åberopar motionärerna bl. a. följande förhållanden. Denaturliga förutsättningarna för trädgårdsodling är i utomordentligtgynnsamma dels klimatiskt, genom de vackra och soliga somrarna, dels genomtUlgången på arbetskraft och användbara jordar. I motionen nämns också exempelpå en stor trädgårdsanläggning i där intensiv odling bedrivs både påfriland och under glas. Det är enligt motionen inte bristen på erfarenheter ochforskningsresultat som hindrar trädgårdsodling i större skala. Det krävsemellertid betydande kapitalinsatser för att kunna etablera sådan odling avstörre format. Enligt motionen bör genom aktiva statliga insatser kunna byggasupp stora trädgårdsanläggningar liksom även erforderlig konserv- ochförädlingsindustri. Enligt vad lantbruksstyrelsen anför i remissyttrande övermotionen förefaller det finnas utrymme för ökad inhemsk odling av trädgårdsprodukter.En viss omlokalisering av produktionen till har ägt rum.Lantbruksstyrelsen framhåller vidare att, även om det finns odlingsmöjligheteri landets nordligaste del, förutsättningarna för en konkurrenskraftigträdgårdsproduktion där måste bedömas som osäkra. Ekonomiska förutsättningarfinns enligt styrelsen främst att odla jordgubbar och köksväxter på friland.Den mest ekonomiska växthusod-Ungen uppges vara produktion av blommor ochprydnadsväxter samt drivning av blomsteriök för den lokala marknaden.Norrbottens läns landsting betonar i sitt remissyttrande bär- och grönsaksodlingens betydelse som komplement till jordbruksproduktionen inomlänet. Enligt kommerskollegium bör alla möjligheter att skapa nyaarbetstillfällen i området prövas. Staten lämnar, såsom lantbruksstyrelsen anför, stöd iolika former för trädgårdsnäringens rationalisering och utveckling. Detta skerdels genom att bedriver försöks- och forskningsverksamhet,dels genom att lantbruksnämnderna och lantbruksstyrelsen lämnar vägledanderådgivning och finansiellt stöd för rationalisering, förvärv och drift avträdgårdsföretag. Statlig lånegaranti lämnas också för inrättande av lokalerför uppsamling, sortering, packning, lagring och försäljning och i vissa fallindustriell bearbetning av trädgårdsprodukter. i länupplyser att Norrlandsfonden härutöver har stött forskningsprojekt rörandebärodling och att bl. a. har lämnat ekonomiskt stöd tillmarknadsföring av bär och grönsaker. Ett av länets hushållningssällskaputarbetat handlingsprogram för bär- och grönsaksodlingens främjande redovisasi yttrande. vill för sin del inte avstyrka vissutredning rörande föreslagen utbyggnad av trädgårdsnäringen. Lantbruksstyrelsenförordar en fortsatt successiv uppbyggnad av trädgårdsodlingen i länet i ställetför en mer eller mindre osäker satsning på sådana företag som avses i motionen.Norrbottens läns landsting slutligen finner det inte nödvändigt med en särskildutredning utan förordar en uppföljning och utvärdering av de konkreta resultatsom uppnåtts som underlag för ytterligare satsningar. Av vad som framkommit vid remissbehandlingen och vid ettbesök, som utskottet gjorde i , finner utskottetdet klarlagt att möjligheter finns att ytterligare utveckla trädgårdsnäringeni de norra delarna av landet. Staten stöder i olika former trädgårdsnäringensutveckling. Även från icke-statliga organ lämnas visst stöd till denna näringsfrämjande i . Utskottet har en positiv inställning tUl motionenssyfte att med stöd av statliga insatser bygga ut trädgårdsodlingen hksom ävenförädlingen och marknadsföringen av trädgårdsprodukter i landets norra delar.En sådan utbyggnad kan emeUertid åstadkommas med hjälp av nuvarande stödformersom bl. a. möjliggör stöd till nyetablering inom näringen. Någon särskUdutredning av det slag som föreslås i motionen 1973:330 anser utskottet därförinte erforderlig. Motionen bör i enlighet härmed inte föranleda någonytterligare åtgärd från sida. attriksdagen lämnar motionen 1973:330 utan åtgärd. På jordbruksutskottets vägnar . Närvarande: herrar i Skegrie (c), Mossberger (s),i (s)*, (), (), (), iTanum (s), i (c), ()*, herrar (vpk), ()*, (), herrar Leuchovius (m) och ()*. *Ej närvarande vid betänkandets justering. av (vpk), som anser att dels det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 2 som böriar med "En sådan utbyggnad" och slutar med"från sida" bort ha följande lydelse: 1 motionen 1973 :330 betonas att det inte är brist påerfarenheter och forskningsresultat som hindrar trädgårdsodling i större skala.Man vet redan att är väl lämpat för sådan verksamhet. Jordbruksutskottetbesökte i och kunde dåkonstatera vilken utomordentligt framgångsrik grönsaks-, bär- ochprydnadsväxtodling som där bedrivs både på friland och under glas. Vid dennahandelsträdgård, som startades i anspråkslös skala , har växthusodlingbedrivits . Denna pionjärgärning är så betydelsefull och ger ett såövertygande exempel på trädgårdsodlingens utvecklingsmöjligheter i Norrbottenatt utskottet finner det motiverat att återge huvudavsnitten av en utförligredogörelse i Norrskensflamman . Se bilaga 2 till detta betänkande. Enligt den s. k. BD 80-prognosen, som var en del avlänsplanering 1967, skulle antalet sysselsatta inom jordbruket i Norrbottenminska från ca 7 1965 tUl ca 2 1980. Enligt länsprogram 1970beräknades antalet förvärvsarbetande ha minskat med ungefär 3 000 personermellan 1965 och 1970. "Vi är alla medvetna om vad denna utvecklingmedfört", sade landshövding i sitt öppningsanförande vidNorrbottens läns hushållningssällskaps ordinarie årsmöte i den 27november 1971. "Det kan mätas direkt i mejerierna i form av en oroväckandeminskning av kvantiteten invägd mjölk. Konsekvenserna i form av arbetslöshet,utflyttning och arbetsmarknadspolitiska insatser kan likaså mätas." har beslutat om utökat prisstöd ochockså ett investeringsstöd för om- och tillbyggnader vid mindre jordbruk. Mendet är inte nog med att man hejdar den negativa utvecklingen. Det krävsåtgärder för att vända den i motsatt riktning. Motionärerna framhåller att en utökad trädgårdsodlingsjälvklart inte löser sysselsättningsproblemen i . Detta kan bara skegenom en stor statlig industrieU satsning, men även en breddad verksamhet avdet slag som åsyftas i motionen kan bli ett väsentligt bidrag iansträngningarna att vända avveckling till utveckling. Det krävs dock betydandekapitalinsatser för att nu etablera trädgårdsodling i stor skala. Motionärernahänvisar tUl erfarenheterna från den sovjetiska delen av där man istatlig regi anlagt jättestora trädgårdsanläggningar under ungefär sammaklimatiska förhållanden som i nordligaste . Vid besök på har man kunnat konstatera att därbefintliga stora stathga trädgårdsanläggningar drivs med utmärkt resultat. Ettexempel är växtodlingskombinatet i Tuloma, från . Det består av30 växthus, vartdera om 1 000 m, men sammanhängande i ett enda komplex.Kombinatet, som startade , producerar grönsaker , därav600 ton gurkor. 80 kvinnor och 70 män har anställning vid kombinatet, därav 9med högskoleutbildning och 36 med utbildning på mellanskolenivå.Investeringarna gjordes med statliga budgetmedel. Kombinatet har alltså ingaskulder. Men den profit som går tiUbaka till statsbudgeten beräknas på sex årmotsvara det investerade kapitalet. , nu en stad på 320 000 invånare, tog tidigarehuvuddelen av sitt grönsaksbehov från , men får nu sina gurkor ochtomater främst från Tuloma. Senaste vintern levererade man de sista tomaternaden och de första , de sista gurkorna och de förstai mars. Lök och sallat levereras året runt. I planen ingår att inom ramen för samma företag byggaytterligare ett växthuskomplex om 30 000 m . Ett daghem på 140 platser, som delvis skall betjäna ettnäraliggande statligt jordbruk, öppnades . Detta jordbruk, Tuloma, harspecialiserat sig på mjölkproduktion och pälsdjursuppfödning men har också enbetydande äggproduktion. Det startade som kollektivjordbruk av 20same-, komi- och ryska familjer och sysselsätter nu 340 personer, därav 3 1samer. I har man samma positiva erfarenheter som påKolahalvön. Ett nytt stort vetenskapligt centrum, förträdgårdsskötsel i , har grandats i den västsibiriska staden får avdelningar för vetenskaplig-teknisk information, växtförädlingslära,sortkultur, agrikulturell teknologi, mekanisering, trädgårdskonst, växtskyddoch trädgårdsekonomi. Sibiriska trädgårdsodlare, forskare och amatörer harredan skaffat sig en hel del erfarenhet på dessa områden, heter det i enAPK-korrespondens . Bra resultat har nåtts vid korsningar avvilda frosthärdiga sorter av äppelträd, hallon och vinbär med odlade sorter.Trädgårdarna enbart i Altajdistrik-tet, vars centralort är , omfattar nuöver . I anslutning till de stora trädgårdsodlingarna ochstatsjordbruken har man byggt eller planerar man att bygga konservfabriker. Mot denna bakgrund finner utskottet i likhet medmotionärerna att det krävs aktiva statliga insatser för att startaträdgårdsanläggningar av stort format och en stor konserv- ochförädlingsindustri i . dets utskottets hemställan bort ha följande lydelse att med bifall tUlmotionen 1973:330 hos Kungl. Maj:t hemstäUer att frågan om en statligetablering av stora trädgårdsanläggningar och uppbyggnaden av en statlig industriför förädling av jordbruks- och trädgårdsprodukter i blir föremålför skyndsam utredning. Bilaga 1 Yttranden över motionen1973:330 En förhåUandevis stor import avträdgårdsprodukter till vårt land t. o. m. under vår egen odUngssäsong tyder påatt det finns utrymme för ökad inhemsk odling. De naturliga betingelserna ivårt tempererade klimat är gynnsamma för produktion av vissa trädgårdsväxterfrån och ända upp i . Mildare vintrar och en längreodlingssäsoiig möjliggör ett mera intensivt utnyttjande av odlingsarealerna isödra vilket som regel medför ett bättre ekonomiskt utbyte perarealenhet. En hård konkurrens från andra länder har under de senastedecennierna påskyndat ansträngningarna att rationalisera och effektiviseraproduktionen i våra trädgårdsföretag. Den har också medfört en viss omlokaliseringav produktionen till områden i som visat sig mest gynnsamma förekonomisk odling. Inom dessa områden är flertalet konservindustrier för fruktoch köksväxter lokaliserade och där har det också varit möjligt att rationelltorganisera avsättningen av produkter för färskvaramarknaden genomproducentkooperativa auktionshallar. Frågan om trädgårdsproduktion som komplement till jordbrukför att lösa sysselsättnings- och försörjningsproblem i haraktualiserats vid åtskilliga tillfällen . Som ett led ilänsstyrelsens i regionala politiska handlingsprogram har 1 presenterat en utredning, i vilken påvisasatt det borde finnas möjligheter att skapa en förädlingsindustri förträdgårdsprodukter i under förutsättning att redan tillgängligaresurser ifråga om odlingsarealer, lagerutrymmen och försäljningskanalerutnyttjas. Problemet har också behandlats i ett examensarbete frånlantbrukshögskolan, som utkom från statistik. I detta arbete har två studerande försökt besvara vissafrågeställningar om vägar till förbättrat ekonomiskt resultat på mindrelantbruk i . De har kommit till den slutsaten att förutsättningarnaför odlingen av vissa bär kan beräknas ge ett gott tUlskott till försörjningoch sysselsättning under förutsättning att vissa uppställda villkor ifråga omavkastning, avsättning, transporter och priser kan uppfyllas. Även om det finns odlingsmöjligheter i landets nordligastedel måste förutsättningarna att där bedriva en konkurrenskraftig produktionbedömas som osäkra. Odling av jordgubbar har visat sig ge gott ekonomisktutbyte främst tUl följd av sen skördesäsong och därmed sammanhängande högaminutpriser på färskvarumarknaden. För bär till konservindustrin kan man intepåräkna samma gynnsamma prissättning. Även vinbärsodlingen har ökat undersenare år. Vinbär är mindre efterfrågade på färskvarumarknaden och en utökadodling förutsätter därför intresse från konservindustrins sida och möjligheteratt odla bären till de priser industrin kan betala. Odlingen av köksväxter påfriland torde ha vissa förutsättningar även i huvudsakligen när detgäller att tillgodose ett lokalt konsumtionsbehov. Förutsättningarna förköksväxtodling under glas är däremot mera osäkra då en kort odlingssäsongförsvårar förräntningen av det förhållandevis stora kapital som enväxthusanläggning representerar. Liksom i stora delar av mellersta Sverigetorde det vara mest ekonomiskt att i utnyttja växthus till produktionav blommor och prydnadsväxter samt drivning av blomsterlökar och andra s. k.halvfabrikat för den lokala marknaden. Staten lämnar stöd iohka former för trädgårdsnäringens rationalisering och utveckling. Genomlantbrukshögskolan bedrivs UtbUdning, försök och forskning och genomlantbruksnämnderna och lantbruksstyrelsen lämnas odlingsrådgivning ochfinansiellt stöd i form av lånegarantier för rationaUsering, förvärv och driftsamt i vissa fall nyetablering av trädgårdsföretag. Vidare kan lånegarantierlämnas för inrättande av lokaler för uppsamUng, sorteiing, packning, lagringoch försäljning samt i vissa fall industriell bearbetning avträdgårdsprodukter. Bestämmelserna om detta stöd tillämpas enhetligt över helalandet, varigenom en rationeU lokaUsering av produktionen efter olika odlingsgrenarsoch områdens naturliga och ekonomiska förutsättningar kan främjas. Detta tordeockså vara nödvändigt om svensk produktion skall kunna behålla sinkonkurrensförmåga gentemot utlandet. Som ovan nämnts sker i en viss utbyggnad avproduktionen av framför allt bär och vissa köksväxter, understödd av delslantbrukshögskolans försöksverksamhet och dels den vägledande rådgivning somlämnas av lantbruksnämndernas trädgårdstjänstemän. Därigenom är det möjligt attsuccessivt i takt med avsättningsmöjligheterna bygga upp en odling, som kan bliav bestående värde för norrländska förhållanden. Styrelsen är av denuppfattningen att en sådan utveckling bättre tjänar bygdens och befolkningensintressen än en mer eller mindre osäker satsning på sådana företag som avses imotionen. Kollegiet, som inhämtat yttrande iärendet från och läns handelskammare, anför för sindel följande. Handelskammaren understryker att såvitt den känner till är i de naturliga förutsättningarna förträdgårdsodling utomordentligt goda, även om artspridningen av naturhga skälicke är lika stor som söderat. Handelskammaren anför dels att behovet avinkomstbringande sysselsättning är stort, främst i glesbygden, och dels attinsatser för ökad trädgårdsodling bör omfatta även , därförhållandena i stort är likartade. Vad gäller uppbyggnad av en konserv- ochförädlingsindustri tillstyrker handelskammaren en utredning som ärförutsättningslös även beträffande ägarförhållandena. Kollegiet anser att med hänsyn tillsysselsättningsproblemen i alla möjligheter att skapa nyaarbetstillfällen i området bör prövas. Det är å andra sidan också viktigt attde insatser som görs grundar sig på realistiska ekonomiska beräkningar. Kollegiet har ej den sakkunskap som krävs för att bedömade naturliga förutsättningarna för trädgårdsodling i men vill ejbestrida möjligheten att de väl tål jämförelse med andra landsändars. Kollegietvill dock erinra om att befintlig svensk konserv- och förädlingsindustri förgrönsaker har stora svårigheter i andra områden bl. a. till följd avlågprisimport från vissa öststater. Kollegiet vill inte avstyrka en utredning av möjligheternatill vidgad trädgårdsodhng i och och en därpå grundadkonserv- och förädlingsindustri. En sådan utredning bör enligt kollegietsmening icke begränsas till vare sig uteslutande stora trädgårdsodlingar ellerenbart statlig industri. Handelskammarens yttrande är av följande lydelse. I yttrande överträdgårdsnäringsutredningens betänkande 1965 med förslag tUl vissa åtgärder påträdgårdsområdet beklagade handelskammaren att underlag för bedömning avträdgårdsodling i ur bl. a. ekonomisk synpunkt saknades ibetänkandet och föreslog kammaren att nämnda utredning finge i uppdrag attspeciellt utreda landsdelens förutsättningar för trädgårdsodling. Handelskammaren vill understryka - så vitt det ärhandelskammaren bekant - att de naturiiga förutsättningarna för trädgårdsodlingäro utomordentligt goda, även om artspridningen av naturliga skäl icke är hkastor som söderut. Behovet av inkomstbringande sysselsättning är stort,främst i glesbygden och ser handelskammaren i förslaget om stödåtgärder tUlstora trädgårdsodhngar ett gott uppslag. Enligt målsättning borde området förinsatserna även omfatta , där förhållandena i stort ärolikartade. Vad gäller uppbyggnad av en statlig industri för förädlingav jordbruks- och trädgårdsprodukter vUl handelskammaren tillstyrka enutredning men anser att den bör göras förutsättningslös beträffandeägarförhållandena. Sammanfattningsvis tillstyrkes motionen dock att enutredning om förädlingsindustri bör göras förutsättningslös. Utvecklingen det jordbruket och skogsnäringen har genom pågående rationaUseringar ställttusentals personer utan arbete. Den övriga industrin inom länet har inteförmått suga upp den friställda arbetskraften, vilken varit hänvisad tillflyttning till andra, expansivare delar av vårt land eller arbetslöshet ochundersysselsättning för de som stannat kvar. Jordbruket och dess binäringar hartraditionellt sysselsatt en stor del av länets befolkning och gör så även , varför åtgärder för skapande av komplementsysselsättning åt dessa verksamtkan bidraga till att förbättra förhållandena i glesbygden. Bär- och grönsaksodlingensbetydelse som näring i detta sammanhang har tidigare betonats av nämnden, ochtillskapandet av anläggningar för bär och grönsaksodling i länet, liksomforsknings- och försöksverksamhet i syfte att få fram bättre sorter har varitföremål för intresse från olika länsorgans sida. har sålunda lämnatbidrag till bär och grönsaker samtförsök med bevattningsanläggningar. Norrlandsfonden har lämnat stöd åt projektrörande forskning beträffande framtagning av härdigare och mera rikt avkastandebärsorter, lantbruksnämnden och hushållningssällskapet har genom rådgivning ochförsöksverksamhet ute bland odlarna bidragit till att skapa ett ökat intresseför näringen. viU för sin del betona vikten av bär- ochgrönsaksodlingens betydelse som komplement till övrig jordbruksproduktion medden struktur denna har i länet, samt framför allt efter utveckling till störreanläggningar som ger ägare full sysselsättning och tillfredsställande inkomstsamt möjlighet att säsongvis anställa arbetskraft. har i olikasammanhang, i remissyttranden och egna utredningar visat intresse för frågornasvidare utveckling, vilket bidragit till att man bl. a. i "Länsprogram70" upptagit frågan. Emellertid har utvecklingstakten i viss månbegränsats genom bristande kännedom ute bland odlarna om rätt odlingsteknik ochsortval, marknadsförings- och distributionsfrågornas lösning m. m., varför enökad insats genom rådgivning och organise- rande av odlarna i intresseföreningar är mycket viktig. har utarbetat ettkonkret åtgärdsprogram angående stöd till bär- och grönsaksodling i länetsglesbygd, vilket fogas till yttrandet som bilaga. får härvidprincipiellt instämma i realismen i hushållningssällskapets åtgärds-plan,vilken är uppgjord mot bakgrund av de begränsade resurser som står till buds,samt anser det härvid rimligt att ökade insatser ur glesbygdsmedel och andratillgängliga stödformer möjliggör en ytterligare satsning pä redan påbörjadeoch planerade åtgärder. Den statliga rafionaliseringskungörelsen har hitintillsi mycket få fall kunnat tillämpas vid investeringar i växthusanläggningar ilänet, varför en uppmjukning av tillämpningen vore önskvärd, så att de som harfältmässiga odlingar av bör och grönsaker, och som komplement vill investera ien växthusanläggning även kunde erhålla statligt stöd. Sammanfattningsvis vill nämnden understryka den betydelsedenna näringsgren kan få i vår landsända samt att statliga insatser i ökadutsträckning ställes tUl förfogande. Mot bakgrund av vad ovan redovisats finnernämnden det icke nödvändigt med en särskUd utredning utan fastmer enuppföljning och utvärdering av de konkreta resultat som uppnåtts som underlagför ytterligare satsningar. Ätgärdsprogram för bär- och grönsaksodlarna 1973 (utarbetat av ) Bevattningsanläggninginköpes och försöksplan görs upp i samråd med Oja, lantbruksnämnden ochlantbrukshögskolan. sökes för följande projekt: a) reklammaterialför grönsaker b) försök medförpackningar utförda med tryck grönsaker. 2 påsstorlekar prövasför rödbetor, morötter och kålrötter. c) försök att sälja bär i frysta storförpackningar . Säljdrive ivaruhus med demonstrationer hur saft tillverkas m. m. Planläggning avförsäljningen på färskvaramarknaden . Ansökning avglesbygdsmedel till transport av bär till Norrfrys i . Förberedelserför försök med bark som marktäckning mot ogräs i vinbärs- ochjordgubbsodlingen. Undersökaodlarnas beredskap vad beträffar ogräsbekämpning med kemiska medel samt gehjälp vid bekämpning och besprutning. Litteraturstudierför att klarlägga vilka undersökningar som gjorts i grannländerna och Sverigevad beträffar olika grönsakers kvalitet i norr och söder. Om för Norrbottenlämpliga grönsaker befinnes ha överiägsen kvahtet, bör ett handlingsprogramupprättas, så att dessa (denna) produkt kan provsäljas på lämpliga platser utomNorrbotten. Undersökning avvilda bärtillgångar, när bärsäsongen närmar sig. Rapportering på lämpligt sättså fler stimuleras att plocka. Förberedelserför svampexkursioner och utställningar i lämpliga hushållningsgiUen iTornedalen. Kontakt med 4 etableras för att få igång ävenungdomar i denna aktivitet. Hemkonsulenterna anordnar kurser för tillagning avsvamp i anslut- ning till dessa utställningar om så är möjligt. Litteraturstudier och beredskap för ett försök med lingonodling, när försöksresultatenger besked (antydan) om odlingsteknik. Utdrag ur artikel i (Förf. ) VID FINNS HAN, DEN FANTASTISKETRÄDGÄRDS-MÄSTAREN Att en person i det gamlabondesamhället var en värdefull medborgare bevisades av att han eller hon ficktvå strån att växa där det tidigare växte ett. har fått intebara strån att växa. Sen odlar han i stora mängder de underbarastetomater, gurkor, jordgubbar och gula rosor. Och nästan som på djävelskap odlarhan dem i kommun, några få kilometer söder om , där detutifrån sydligare föreställningar inte borde växa någonting alls. När jag första gången besökte Keksihemmanet i Korva vardet en solig och varm augustidag. Vi hade växthusen och den yppiga sluttningenner mot älv i synfältet, och förklarade den sagolikt vackra bildenoch sin framgång som trädgårdsmästare: "Midnattssolen är den största naturtillgången. Turatt kapitalisterna inte kunde ta midnattssolen. Dom har tagit skogen ochallting annat." Det finns en karta som visar vegetationsperiodens längd mitt emellan och , strax norr om och 120dygn mitt emeUan och . När det gäUer förutsättningarna förväxtodling är kartan grovt missvisande, menar . Om han fick börja om ochom han inte var så fästad vid Keksihemmanet, skulle han starta sinhandelsträdgård i där vegetationsperioden är kortare! Hela skulle kunna vara en trädgård Jorden är av deltatyp. Den är likafin i hela ända upp till . Det finns många tusen hektar somskulle kunna göras till handelsträdgård med samma utsikt till framgång somKeksihemmanet där föddes och där han böriade experimentera medträdgårdsodling när han var sju är! (Han föddes .) Men en förutsättning är att det blir ett nytt storskifte.Gunnar har inte lyckats förvärva ett sammanhängande jordstycke han tvingas odlingar på tre ställen. Fädernehemmanets odlingsbara mark omfattar bara 21/.