bet · FW01UbU32 · 1973-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsbetänkande nr 1973 UbU 1973:32 betänkande i anledning av motion angående skolhälsovårdens organisation och huvudmannaskap. I motionen 1973:298 av . fl, (s) hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om en utredning omskolhälsovårdens organisation och huvudmannaskap. Enligt skolstadgan 4 kap. skallskolhälsovård anordnas för elever i samt för elever igymnasieskolan på studieväg som omfattar minst ett läsår. Ansvaret förskolhälsovården åvilar huvudmannen för skolan. Den skall främst vara avförebyggande natur och ej avse egentUg sjukvård. För skolhälsovården skallfinnas skolläkare och skolsköterska. I motionen 1973:298 framhålls bl, a. att det deladehuvudmannaskapet, som innebär att landstingen är huvudmän för sjukvården ochprimärkommunerna för skolhälsovården, är en nackdel vid rekryteringen avskolläkare. Den ökade läkarutbildningen har inte inneburit att skolhälsovårdensläkarresurser ökat eller att tjänsterna blivit lättare att besätta. Vid enomorganisation av verksamheten så att den liknar dagens företagshälsovårdskulle man enligt motionärerna underlätta personalrekryteringen, lösagränsdragningsproblemen mellan hälso- och sjukvård och få möjlighet attutnyttja samhällets samlade resurser effektivare. Med hänsyn bl, a, härtillhemställer motionärerna att hos Kungl. Maj:t anhåller om en utredningom skolhälsovårdens organisation och huvudmannaskap. Yttranden över motionen harinhämtats från (), , Svenska kommunförbundetoch . har till sitt yttrande bilagt avstyrelsen inhämtade yttranden från och . S Ö understryker att skolanshälsovård utgör en del av skolans verksamhet och bör utövas i nära samarbetemed skolledning, lärare och annan elewårdande personal. Överstyrelsen vitsordaratt det råder brist på skolläkare, men anser inte att dennabristsituation utgör tillräckligt skäl att ändra organisation ochhuvudmannaskap, SÖ tillstyrker emellertid bifall till ifrågavarandemotionsyrkande och framhåller att utgångspunkten för utredningsarbetet börvara skolhälsovårdens mål och dess innehåll på olika nivåer. 1 övrigt har SÖ isitt yttrande anfört bl. a. följande. 14 saml Nr 32 SÖ har 1972 tillsatt en arbetsgruppmed representanter från SÖ, , utredningen om skolans inre arbete() och av elevhälsovårdens mål, inriktningoch organisation med sikte på en sammanhållen elevvård. Inom arbetsgruppen pågår en revidering av PM'Elevhälsovård Målbeskrivning" i syfte att nå ett gemensamtställningstagande till huvudfrågorna. Det slutliga och dokumenterade resultatetavses kunna utgöra underlag för överläggningar inom kommunerna rörandeplanering av elevhälsovården som en integrerad del av den samlade elevvårdenoch skolans totala verksamhet. Om en utredning skulle beslutas av Kungl. Maj:tförutsätter SÖ att det arbetsresultat och material i övrigt, som framtagitsinom SÖ, tas till vara samt att SÖ bereds tillfälle medverka iutredningsarbetet. En utredning bör enligt SÖ:s mening pröva frågan omfördelning av ledningsansvar mellan SÖ och , eftersom skolhälsovårdenhar både medicinska och pedagogiska aspekter. Fördelning av ledningsansvar och resurser också påregional och lokal nivå bör utredas, inte minst med hänsyn tillfortbildningsbehov. Utredningen bör också ta upp frågan om samordning mellanlandsting och kommun i fråga om läkarfördelningen inom olika sektorer avsjukvård och hälsovård. I detta sammanhang bör utan ställningstagande nu anmälasatt i vuxenutbildning hksom inom arbetsmarknadsutbildning ett uttalatbehov av hälsovård har anmälts. SÖ vill framhålla detta förhållande liksomtanken på att underlag för läkartjänst torde finnas inom en region med dessautbildningsgrupper jämte folkhögskolor. har ej upptagits i motionen.Med hänsyn till fördelning av arbete mellan skolsköterska och skolläkare ochderas samarbete å ena sidan och skolsköterskans samarbete med skolans personalå andra sidan är det angeläget att frågan om denna kårs huvudmannaskap ochfunktion hälsovård/elevvård tas upp till behandling. Skolsköterskornahar till största delen, nämligen enligt enkät, kommunalt huvudmannaskapliksom skolans övriga elevvårdande personal. I en utredning bör den sakkunskap och erfarenhet som finnsrepresenterad inom och Svensk sjuksköterskeföreningsrikssektion för skolsköterskor tas till vara liksom erfarenheter från lärareoch annan personal i skolan samt från elever och föräldrar. Utgångspunkten för utredningens arbete bör varaskolhälsovårdens mål och dess innehåll på olika nivåer. Till deföretagshälsovårdande aspekterna hör förutom den fysiska miljön också frågan omviss sjukvård inom hälsovården och under vUka former en sådan kan bedrivas. Enligt styrelsens uppfattning skulle ett samlat huvudmannaskapför all hälso- och sjukvård för barn och ungdom vara att föredraga.Förutsättningarna för en bättre integration och ett effektivare utnyttjande avtillgängliga resurser med sikte på områdesbaserad hälsovård öppen sjukvårdsamt en helhetssyn på barnets situation med beaktande av såväl medicinsk sompsykiska och sociala synpunkter skulle härigenom öka. Det är sålunda av storbetydelse för de olika verksamheternas framtida utformning att skolhälsovårdensamplaneras med övrig hälso- och sjukvård inom respektive kommun och dettagäller särskilt läkarfunktionen. Styrelsen framhåller att en sådan samplanering också torde förbättra handikappade barnsmöjligheter till integrering i den vanliga skolan och anför vidare bl, a.följande. Sammanfattningsvis må framhållasatt enighet synes råda om att nuvarande skolhälsovård fungerarotillfredsställande. Detta bedöms främst bero på att skolläkarbefattningarna ärbisysslor, ofta påtvingade, för läkare med andra huvudintressen och med alltför liten tid för skolhälsovården. De förslag till förbättringar, som framförtsbl, a, i artiklar i är emellertid sådivergerande att de måste anses bottna i skilda uppfattningar om vilken form avhälsovård för barn och ungdom som bör eftersträvas inom skolhälsovårdens ram. Det ena förslaget går ut på att skapa en självständig kårav skolläkare, baserad på hel- eller halvtidstjänster, där en heltidsanställdskolläkare får ansvaret för 4 000-5 000 elever, som han skall ge delshälsovård, dels även viss sjukvård. Skolhälsovården skulle enligt detta förslagvara en del av skolans inre arbete och jämställas med företagshälsovård. Detborde enligt detta alternativ skapas en särskild vidareutbildning för blivandeskolläkare. Enligt den andra uppfattningen har en bidragande orsaktill skolhälsovårdens bristande utveckhng varit att den till skillnad frånannan barnhälsovård har fungerat relativt isolerad från den kurativa barnsjukvården.Sjukdomspanoramat och de medicinska problemen i barnaåldern förändras ständigtoch de förebyggande åtgärderna måste därför förnyas och anpassas därtill.Skolläkare och andra elevvårdare måste ha starkt fotfäste också i miljönutanför skolan. Talesmännen för sistnämnda uppfattning har föreslagitinrättandet av "distriktsbarnläkarbefatt-ningar", där varjedistriktsbarnläkare skulle ansvara för såväl sjukvård som hälsovård, inklusiveskolhälsovård, för 2 000-2 500 barn, och borde som skolläkare ha samma huvudmanoch samma tillsynsmyndighet som i sin övriga verksamhet. Härigenom skulle ocksåden onaturliga och ologiska uppdelningen av hälsovården för barn underrespektive eller mellan barnavårdscentraler och barnstugorelimineras. Det är viktigt att också tjänsterna som skolöverläkare integrerasmed annan hälso- och sjukvård eftersom dessa läkare bör kunna förväntasinitiera och leda utvecklingsprojekt inom skolhälsovården. I överensstämmelse med principprogram föröppen vård planeras sjukvårdens omfattning, innehåll och struktur enhgtmålsättning om samordnat utbud av vårdresurserna med tyngdpunkten lagd på deöppna vårdformerna och en större satsning på förebyggande åtgärder. En sådanöppenvårdsstruktur möjliggör en decentralisering av specialiserad öppen vårdtill värdcentraler i primärvårdsområden - som med en integrerad hälso- ochsjukvård nära samverkar med socialvården. En sådan decentraliserad hälso- ochsjukvård kommer att förstärkas och förses med resurser för attmöta behovet av öppen vård i patienternas vardagsmiljö. Den öppna vårdensinnehåll kommer att förbättras pä ett sätt som synes väl svara mot värdbehovetför barn och ungdom. Aktiveringen av barnhälsovård och barnläkarvård och samordningenav somatisk och psykiatrisk sjukvård är väsentliga satsningar i denlandstingskommunala planeringen och förutsättningarna för en integrering avskolhälsovården i samhällets övriga hälso- och sjukvård är alltså goda. Med bland annat utgångspunkt från nämnda principprogramhar SPRI utarbetat en rapport (nr 14/1972) rörande den öppna vårdens organisationmed hänsyn tagen särskilt till behovet av att den öppna vårdens utbyggnadanpassas till samhällsutvecklingen och får en inriktning mot mera samordnade vårdinsatser ifråga om hälso- och sjukvård och Bland annat har ifråga om skolhälsovårdenbetonats dess funktionella anknytning icke endast till skolans elevvårdandeverksamhet utan även till den öppna hälso- och sjukvården. Härtill kommer attså länge tillgången pä läkare är begränsad en samplanering av skildaverksamheter, som kräver läkarmedverkan, är nödvändig för att få etteffektivare utnyttjande av tillgängliga läkarresurser. Även den ändrade sjukvårdslagstiftning, som trätt i kraft1973-01-01, syftar bl, a. till en bättre samordning mellan sekundär- ochprimärkommunal hälso- och sjukvård. Sålunda har i likhet med vad som gälltläkartjänster hos landsting och vissa kommuner utanför landsting införts enetableringskontroll beträffande de primärkommunala läkartjänsterna. Dennaetableringskontroll handhas av , som vid ställningstagande tillansökningar om dylika tjänster skall bereda sjukvårdsstyrelsen i vederbörandelandstingskommun tillfälle att yttra sig, en åtgärd som ger möjlighet attpenetrera möjligheterna till dylik samordning i konkreta fall. Som tidigare anförts har framhållitbetydelsen av att frågor om teknisk samordning av olika aktiviteter inom hälso-och sjukvården för barn penetrerades i syfte att åstadkomma en rationellorganisation med löpande information rörande varje enskild individs hälsa ochgenomgångna sjukdomar m. m. av betydelse för bedömning av den aktuella hälso-eller sjukdomssituationen. En av målsättningarna borde vara en samordning av depreventiva och kurativa åtgärderna i vidaste bemärkelse för att säkerställakontinuiteten mellan åtgärder inom mödrahälsovård, förlossningsvård ochbarnhälsovård till skolhälsovård och övrig barn- och ungdomsvård. Genom att läkare vid närmaste vårdcentral barnläkareeller allmänläkare i flertalet fall, där skolläkararbetet är avdeltidskaraktär, även har hand om skolhälsovården i , kan ensamordning av olika hälso- och sjukvårdande aktiviteter under barna- ochungdomsåren uppnås. Under gynnsamma betingelser kan man därvid få enkontinuitet i hälsokontrollen av de yngre åldersgrupperna, som innebär attsamma läkare undersöker barnen vid barnavårdscentral och barnstugor, i skolanoch vid sjukvårdsbesök på vårdcentralens mottagning. Före och efter skolåldern kommer vårdcentralen att varaden naturliga enheten för närhetsservice i hälso- och sjukvårdsfrågor.Skolhälsovården kommer där in som ett mellanled i en kontinuerlig hälsoövervakning,som påbörjas i samband med mödra- och barnhälsovården och sedan efterskoltidens slut följs upp i form av företagshälsovård och andra former avhälsokontroll. Det framstår därför som angeläget att skolhälsovårdenfunktionellt integreras med den övriga hälso- och sjukvården på det lokalaplanet. Svenska föreningen för barn- ochungdomspsykiatri hävdar att skolhälsovården bör och kan förbättras. Föreningenanför emellertid att företagshälsovård torde vara en olämplig förebild för enomorganisation av skolhälsovården. Svenska Barn-läkarför eningen anser attfördelarna med ett enhetligt huvudmannaansvar för all barnsjukvård torde varaså stora att ett överförande av skolhälsovården till landstingen bör komma tillstånd. och avstyrker båda motionsyrkandet. harmotiverat sitt avstyrkande bl. a. med att skolhälsovårdens utformning inte bör bedömas isolerat utan ses i ett störresammanhang, som bl. a. tar hänsyn till organisation och innehåll i den öppnahälsovårdens samtliga verksamhetsgrenar. förutsätter att deproblem motionärerna tagit upp kommer att prövas inom ramen för redan pågåendeutredningsarbeten. har anfört i huvudsak följande. Frågan om skolhälsovårdens organisation aktualiserades ien motion till dåvarande Svenska landstingsförbundets kongress 1969. Efter kongressbehandlingav motionen ägde överläggningar rum mellan landstingsförbundet ochkommunförbundet. I samband med dessa överläggningar togs kontakter medföreträdare för , ochsocialstyrelsen. Under arbetets gång ägde samråd rum med ett antalbefattningshavare inom skolhälsovård, elevvård och skoladmi-nistration. De ovanangivna överläggningarna och kontakterna resulterade sedermera i att de bådakommunförbundeh i ett gemensamt cirkulär ställt tillkommunstyrelserna och landstingens förvaltningsutskott gav uttryck för uppfattningenatt ansvaret för skolhälsovården i primärkommunala skolor även i fortsättningenborde åvila skolans huvudman. Som skäl härför anförde förbunden följande. 'Motiven för detta ställningstagande är flera men främstatt skolhälso-vårdspersonalen för att nå ändamålsenliga resultat i sinverksamhet måste samarbeta så intimt med skolans övriga personal. Begreppetskolhälsovård avser ju traditionellt endast skolläkarens och skolsköterskansverksamhet men har numera fått en vidare innebörd. Detta framgår inte minst avden nya läroplanen för där det sägs att skolhälsovården ingår somden medicinska delen i elevvården. I skoldebatten talas om"elewårdsteam", bestående av rektor, klassföreståndare/lärare,yrkesvalslärare, kurator, skolläkare, skolsköterska och skolpsykolog. Det ärdärför inte önskvärt eller ens möjligt att göra någon skarp gränsdragningmellan skolhälsovård och elevvård. Medicinsk expertis behövs för att skolanskall kunna få en allsidig belysning av elevens situation och skolhälsovårdsper-sonalenmåste samarbeta med övrig personal i skolan för att verksamheten skall kunnafungera effektivt. Från att tidigare ha varit företrädesvis enhälsokontrollerande verk samhet har skolhälsovården nu blivit mycket mångfasetterad. En stor del av personalens arbetstid ägnas åt mentalhygienisk verksamhet i samarbete med lärare, kurator och skolpsykolog. Vid utredning angående eventuell hänvisning till specialklass eller för samordnad specialundervisning skall eleven undersökas av skolläkaren. Skolhälsovårdspersonalen skall i nära samverkan med yrkesvalslärare, yrkesvägledare, skolpsykolog och skolku rator medverka i yrkesvägledningen för de elever som av olika skäl kräver särskild rådgivning. Den skall även enligt bestämmelser i skolstadgan delta i kollegier och konferenser. Det ställer sig därför enligt förbundens mening naturligtatt den i elevvården så integrerade skolhälsovården har samma huvudman somelevvården i övrigt dvs. att skolans huvudman också är huvudman förskolhälsovården.' Styrelsen vill erinra om att ett omfattandeutvecklingsarbete vad avser elevvården har pågått och pågår både inomskolöverstyrelsen och i ett flertal primärkommuner. I ett stort antal kommunerhar utredningar genomförts som syftar till att intensifieraoch förbättra elevvården. För elevhälsovårdens del har utredningarna bl. a.resulterat i att elevhälsovården på många ställen tillförts ett ökat inslag avenklare sjukvård, såsom viss behandling av engångskaraktär samt utfärdande avremisser, recept m. m. Styrelsen vill också hänvisa till att, sedan en tidtillbaka, en särskild arbetsgrupp inom arbetar med ett förslag till en reviderad organisation av elevhälsovårdensom en integrerad del av elevvärden. I arbetsgruppen ingår företrädare förskolöverstyrelsen, , utredningen om skolans inre arbete ()samt de båda kommunförbunden. Likaså har vissa statliga utredningar tillsatts,vilka enligt styrelsens bedömning torde komma att beröra eller tangera fråganom huvudmannaskap för och organisation av elevhälsovården. De statligautredningar styrelsen härvid i första hand åsyftar är länsberedningen ochkommunalekonomiska utredningen. Länsberedningen har bl. a. till uppgift att gåin på frågan om uppgiftsfördelningen inom den kommunala sektorn mellan primär-och sekundärkommuner, medan kommunalekonomiska utredningens uppgift däremot äratt göra en allsidig utredning om kommunernas ekonomiska situation. Sistnämndautredning skall avse såväl den primärkommunala som den landstingskommunalaverksamheten. Övriga statliga utredningar som kan tänkas beröra elevhälsovårdenär socialutredningen samt utredningarna om skolans inre arbete och om skolan,staten och kommunerna (). Styrelsen vill i detta sammanhang framhålla att mångakommuner har svårigheter att rekrytera skolläkare. Det är därför angeläget attåtgärder vidtas för att underlätta situationen. Styrelsen finner i nuvarande läge ej anledning att frångåden av kommunförbunden tidigare deklarerade principinställningen att ansvaretför elevhälsovården även i fortsättningen bör åvila skolans huvudman. Styrelsenkan således ej biträda motionärernas krav om en särskild statlig utredningrörande elevhälsovårdens organisation och huvudmannaskap utan förutsätter attde problem motionärerna tagit upp kommer att prövas inom ramen för det redanpågående utredningsarbetet. I läroplanen för (Lgr69) anförs att skolhälsovården ingår som den medicinska delen i elevvården.Skolans hälsovårdande verksamhet skall söka förebygga och uppspåra sjukdom ochhandikapp och främja elevernas fysiska, psykiska och sociala hälsa.Skolhälsovården skall sålunda främst vara av förebyggande natur och ej avseegentlig sjukvård. Eleverna skall enligt gällande bestämmelser ha tillgång tillskolhälsovård i form av hälsokontroller och regelbundna mottagningar hosskolsköterska och skoUäkare. Ansvaret för skolhälsovården i de primärkommunalaskolorna åvilar skolans huvudman. I motionen 1973:298 yrkas att hos Kungl. Maj:tanhåller om en utredning om skolhälsovårdens organisation och huvudmannaskap.Motionärerna hävdar att det med nuvarande organisation för skolhälsovårdeninte är möjligt att uppnå den för verksamheten i skolstadgan föreskrivnamålsättningen, nämligen "att bevara elevernas själshga och kroppshga hälsaoch verka för sunda levnadsvanor hos dem." Vidare anser motionärerna attfördelar finns att vinna med ett ändrat huvudmannaskap för skolhälsovården. Som framgår av remissyttrandena över motionen har fråganom skolhälsovårdens innehåll och organisation varit föremål för fortlöpandediskussioner vid kontakter mellan och . En avsistnämnda myndighet är 1972 tillsatt arbetsgrupp med representanter förskolöverstyrelsen, , utredningen om skolans inre arbete och kommunförbunden arbetar medhithörande frågor. Såväl som tillstyrkeremellertid bifall till ifrågavarande motionsyrkande. framhålleratt enighet synes råda om att nuvarande skolhälsovård fungerarotillfredsställande samt att de förslag till förbättringar som framförts undersenare år är så divergerande att de masta anses bottna i skilda uppfattningarom vilken form av hälsovård för barn och ungdom som bör eftersträvas inomskolhälsovårdens ram. Utskottet har blivit övertygat om att frågorna om skolhälsovårdensinnehåll, organisation och huvudmannaskap förutsättningslöst bör utredas. Detankommer på Kungl. Maj:t att besluta i vilka former utredningsarbetet bör ske. Underåberopande av det anförda hemställer utskottet att med bifall tillmotionen 1973:298 i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om utredning omskolhälsovården. Närvarande vid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s),(), i (c), (), Nordstrandh (m),i (s), (), (), (),herrar i (vpk). (), (), herrarStålhammar (fp), i (s) och i (c). GOTAB 73 5109 S 1973