bet · FW01KU40 · 1973-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1973 KU 1973:40 betänkande med anledning av motionom lagstiftning till skydd för namnen på politiska organisationer. I motionen 1973:967 av herrHermansson m. fl. (vpk) hemstähs "att hemställer till regeringenom förslag thl lagstiftning om registrering av och skydd för namnen påpolitiska organisationer i ". I motionen framhåhs att som en följd av att det i svenskrätt inte finns regler om registrering av namnen på politiska organisationer ärdessa inte skyddade i lag. Detta medför enligt vad som anförs i motionen, attnybildade eller redan etablerade politiska organisationer kan nyantaga ellerändra sina organisationers namn i sådan riktning att namnen kan komma attförväxlas med namnen på andra verksamma politiska organisationer. De regler somgäller för partibeteckning på valsedel borde enligt motionärerna ha enmotsvarighet i fråga om de politiska organisationernas namn. Som skäl härföranförs att väljaren tih vardags identifierar de politiska organisationerna medderas namn, och när han vid valtillfället lägger valsedlar från visst parti ivalkuverten är det betydelsefullt att han verkligen vet vilket parti som stårbakom partibeteckningen på valsedeln. Gähande rätt m. m. Först genom 1969 årsgrundlagsreform infördes i grundlagen en definition av parti. Enligt dennuvarande lydelsen av RO 16 § 1. skah mandaten i fördelas mellanpartier, varmed förstås varje politisk sammanslutning eller grupp av väljare,som uppträder i val under särskild beteckning. 1 det av årets riksdag somvilande antagna grundlagsförslaget har bestämmelsen överförts med oförändratinnehåh (3 kap. 7 § RF). Enligt motiven (prop. 1968:27 s. 217) är det avgörande omman uppträder i valet under viss beteckning, medan någon prövning, om verkligenen sammanslutning existerar eller en grupp med någon form av sammanhållningfinns, inte skah göras vid röstsammanräkningen. I svensk rätt förekommer inte någon form av officiellvalkandidatur eller obligatorisk registrering av partier. Detta hänger sammanmed principen i vårt valsystem att nomineringsrätten skall vara fri. Väljarenkan alltså på sin valsedel använda sig av vilken partibeteckning han vill ochta upp vilken kandidat han önskar. För att motverka den risk för illojalanvändning av partibeteckning som en sådan ordning medför finns det regler i vallagen (1972:620) om möjlighet för ettparti att få sin partibeteckning registrerad. Det skydd som genomregistreringen skapas för partibeteckning åstadkoms genom att parti för varjevalkrets kan anmäla ett visst antal kandidater. Valsedel med registreradpartibeteckning mäste som första namn ha namnet på anmäld kandidat. Är dettamte fallet tillgodoräknas visserligen partiet valsedeln, men alla namn på denanses obefintliga. I 5 kap. 3 § vallagen anges villkoren för att enpartibeteckning skall få registreras. De sålunda stadgade förutsättningarna är,att partiet inte utgör underavdelning av politisk sammanslutning, (/rr partietvid registrering för val till har minst 1 500 röstberättigademedlemmar och vid val av landstingsmän och kommunfullmäktige minst 100respektive 50 medlemmar samt att partibeteckningen tydligt skiljer sig frånbeteckning som redan registrerats eller vars registrering är under prövning.Registreringsmyndighet är enligt 5 kap. 1 § vallagen centrala valmyndighetenmot vars beslut i registreringsärende talan kan föras i regeringsrätten (5 kap.11 § vallagen). I propositionen (1972:105) till vallagen framhölldepartementschefen (s. 112) att det skydd som skapas för partibeteckning genomreglerna om registrering är relativt bräckligt. Departementschefen ansågemellertid att det skulle ställa sig svårt att konstruera ett fullständigareskydd utan att ge upp principen om den fria nomineringsrätten. Genom vallagen har möjligheter öppnats att utan ansökanavföra en registrerad beteckning ur registret. I 5 kap. 6 § vallagen stadgassålunda, att registrerad partibeteckning skall avföras ur registret 1) efteransökan av partiet, 2) om partiet ej vid två på varandra föhande val tillriksdagen eller val i hela riket av landstingsmän eller kommunfullmäktigeanmält kandidater på sätt närmare stadgas i vallagen, 3) om partiet underlåtitatt uppfylla vallagens krav på att för parti med registrerad partibeteckningskall finnas tih centrala valmyndigheten anmält ombud. En annan nyhet ivallagen i förhållande till äldre rält är atl registreringsärendena skallprövas av centrala valmyndigheten och inte såsom tidigare av chefen förjustitiedepartementet i närvaro av tre bland vardera riksbanksfullmäktige ochriksgäldsfullmäktige. behandlade i sitt slutbetänkande(SOU 1963:17) frågan om behovet av en reglering av partiernas organisation ochverksamhet. Utredningen fann det inte motiverat att föreslå någon sådanreglering. Under framhållande särskilt av föreningsfriheten och principen omfri åsiktsbildning ansåg utredningen att man beträffande partierna främst ficklita tih den offentliga debatten och kritiken. Lagstiftning rörande partiemasverksamhet kunde enligt utredningen te sig påkallad endast om den offentligainsynen i partiernas verksamhet avskärmades och kritiken stod maktlös införobestridliga missförhållanden. Grundlagberedningen förklarade sig i sitt förslag till nyregeringsform och ny riksdagsordning (SOU 1972:15 s. 76) dela författningsutredningensbedömning av hithörande spörsmål. Beredningen anförde för egen del föhande: Det har varit en givenförutsättning för grundlagberedningens arbete att den politiska verksamheten iSverige även skall försiggå främst genom partier. Rätten att drivapolitisk verksamhet genom partier föher av yttrande- och föreningsfriheterna.En lagreglering av partiernas organisation eller arbetsformer kan utgöra ettingrepp i dessa friheter. Det förslag som grundlagberedningen nu lägger framinnebär ett mera preciserat skydd åt yttrande- och föreningsfriheterna. Dettaskydd är så konstruerat att även den politiska verksamheten kommer i åtnjutandedärav. Departementschefen anslöt sig ipropositionen (1973:90) med förslag till ny regeringsform och nyriksdagsordning till grundlagberedningens bedömning av partiernas verksamhetoch fann lika litet som beredningen det önskvärt med en lagreglering avpartiernas verksamhet. Naturligt är emellertid, framhöll departementschefen,att denna verksamhet får ett mera preciserat skydd genom regler om yttrande-och föreningsfrihet i grundlag. Vid riksdagsbehandlingen av grundlagspropositionen anslötsig till grundlagberedningens och departementschefensuttalanden (KU 1973:26 s. 17). föhde utskottet (rskr 1973: 265). Äldre regler och frågans tidigare behandling i Bestämmelsen om registrering avpartibeteckningar infördes i lagen (1920:796) om val till riksdagen.Frågan hade aktualiserats , särskilt motbakgrunden av förekomsten av illojal användning av vedertagna partibeteckningar.Reglerna om skydd för partibeteckning har därefter fram till vallagenstillkomst 1972 varit föremål för behandhng i olika sammanhang, dock utan attunderkastas några väsentliga förändringar. verkställde i 1965 årsgranskningsmemorial (KU 1965:27) en utredning om bestämmelserna röranderegistrering av partibeteckning och dessas bakgrund. Granskningen var närmastföranledd av att tre nya partibeteckningar registrerats, nämhgenMedborgerlig samling, demokratisk samling och Mellanpartienia.Utskottet fann utredningen visa, att de gällande bestämmelserna om registreringav partibeteckning var i behov av översyn särskilt i vad avsåg beslutsordningoch partibegrepp. Men också frågorna om möjlighet att avföra en partibeteckningur registret och om formerna för styrkande av föreskriven väljaranslutningansåg utskottet vara förtjänta av överväganden. Utskottet drog av denverkställda granskningen slutsatsen att de undersökta regeringsärendena inteborde föranleda någon anmärkning men att gällande lagregler borde ses över.Utskottet tog åter upp frågan 1966 (KU 1966:44). Efter en utförlig recit medredogörelse för den historiska bakgrunden och frågans tidigare behandling,vartill här endast hänvisas, fann utskottet att hela frågan borde bli föremålför en samlad översyn, lämpligen i samband med pågående utredningsarbete påvalrättens område. Utskottet hemställde därför att måtte i skrivelse Maj:t hemställa om utredning och förslagrörande ändrade bestämmelser om registrering av partibeteckningar, särskilt ivad avsåg bestämningen av begreppet parti, styrkande av antalet medlemmar,registreringsmyndighet samt avregistrerande av partibeteckning. Riksdagenföhde utskottet (rskr 1966:407). Kravet att partibeteckning för att erhålla registreringskall tydligt skilja sig från annan registrerad beteckning Varken förarbetena till gällandevallag eller till tidigare gällande bestämmelser i detta hänseende innehålleruttalanden om den närmare innebörden av kravet på att partibeteckning för attfå registreras tydligt skall skilja sig från redan registrerad beteckning. Ejheller ger den praxis som utvecklats sedan bestämmelsernas införande 1936 någonsäker vägledning. , då vallagens regler om avförande avregistrerad partibeteckning ur registret trädde i kraft, innehöll registretföhande partibeteckningar, registrerade för riksdagsval. FörSveriges frihet mot bolsjevismen 1944 Frågan om ett vidsträcktare skydd för namnen på politiskapartier Pohtiska organisationer ärbegreppsmässigt hänföriiga thl ideella föreningar. I svensk rätt saknas i detstora hela lagstiftning om sådana föreningar. Det finns således inte någradirekta lagregler om privaträttsligt skydd för ideeh förenings namn. I varumärkeslagenoch namnlagen ges dock möjlighet till administrativt ingripande för att hindrakolhsioner mehan ideell förenings namn och registrerat varumärke resp.släktnamn. Som släktnamn får t. ex. inte godtas namn på ideell förening. Likasåkan enligt lagen med vissa bestämmelser mot illojal konkurrens en ideellförening som främjar sitt syfte genom att idka näringsverksamhet beredas visstskydd i förhållande tUl andra näringsidkare i samma eller likartad Näringsdrivande ideeh förening kan vidareförvärva varumärkesrätt genom registrering eller inarbetande enhgtvarumärkeslagen. Bristen på lagstiftning om ideeha föreningar kan dockknappast anses innebära att ideell förening i andra fall än ovan nämnts heltskulle sakna skydd mot annans obehöriga användning av föreningens namn. Ipraxis har sålunda visst sådant skydd ansetts föreligga. Med anledning av en motion (m) thl riksdag (1971;123) med hemställan om utredning och förslag beträffande lagstiftning omideella föreningar fann lagutskottet (LU 1971:14) i sitt av godkändabetänkande skäl saknas till den i motionen föreslagna utredningen. Beträffandefrågan om skydd för ideeh förenings firma anförde utskottet: Utskottet vill för övrigt framhållaatt utredning redan företagits i ett av de hänseenden där risk för rättsförlustenligt motionärerna förehgger, nämhgen i fråga om skyddet för ideeh föreningsfirma. Sålunda har firmautredningen i betänkande (SOU 1967:35) föreslagit enlag om skydd för ideell förenings och stiftelses namn. Förslaget övervägs iKungl. Maj :ts kansli. Frågan om en legal reglering av deideella föreningarna har vid upprepade tUlfällen varit föremål förstatsmakternas uppmärksamhet. Ett betänkande rörande ideellaföreningar och stiftelser låg till grund för lagförslag som förelades såväl1910 som riksdagar. Frågan förföh båda gångerna på grund av kamrarnasskhjaktiga beslut. Därefter behandlades frågan i betänkanden avgivna 1919, 1938och 1949 dock utan att leda tUl någon lagstiftning. 1967 avgivna betänkande Firmaskydd (1967:35)föreslog firmautredningen förutom ny firmalag bl. a. också särskildlagstiftning för införande av namnskydd för ideeUa föreningar och stiftelser.Förslaget innebar i korthet att ideeh förening eller stiftelse genomregistrering skulle kunna förvärva skydd för sitt namn. Skyddet skulle innebäraatt annan inte obehörigen till förfång för föreningen eller stiftelsen skullefå använda kännetecken som lätt kunde förväxlas med namnet. Intrång inamnrätten skuhe kunna medföra skadeståndsskyldighet. förslag har varit under behandling ijustitiedepartementet och föranlett lagrådsremiss. Denna omfattar dock intenågot lagförslag om skydd för namnet på ideeha föreningar och stiftelser. Ilagrådsremissen anförs beträffande denna fråga följande: betänkandeinnehåller även förslag till en särskild lag om skydd för ideeh förenings ochstiftelses namn, vilken bl. a. innebär att skydd för namn, emblem eller annatsärskilt kännetecken skall kunna erhåUas genom registrering hos patentverket.Förslaget har remissbehand-lats också i denna del och ahmänt fått ett gottmottagande. Vid samråd med chefen för har det emellertidframkommit, att praktiska svårigheter f. n. föreligger i fråga om patentverketsmöjhgheter att på ett tillfredsställande sätt omhänderha den föreslagnaregistreringen, vilken skulle ha visst samband med verkets registrering avaktiebolagsfirmor och varumärken. Eftersom ideell förenings och stiftelsesnamn redan torde åtnjuta visst skydd enligt rättspraxis, synes behovet av en namnskyddslag inte vara alltför angeläget. På grundhärav bör den ifrågasatta lagstiftningen kunna anstå t. v. I motionen hemställs omlagstiftning i syfte att vidga namnskyddet för politiska organisationer. En bärande princip i vårt valsystem är den frianomineringsrätten. Det förekommer således inte vare sig officiell valkandidatureller obhgatorisk registrering av partier, utan väharen kan på valsedelnanvända sig av vilken partibeteckning han vill och ta upp vhken kandidat hanönskar. För att motverka den risk för hlojal användning av partibeteckning somhgger i ett sådant system innehåher vallagen regler om registrering avpartibeteckning. Genom registreringen skapas i viss utsträckning ett skydd motillojal användning av partibeteckning i val. Något skydd därutöver erhållesinte. Över huvud taget saknas i svensk rätt regler om namnskydd för ideellaföreningar. Under arbetet med det nu vilande förslaget till enförfattningsreform betonades allmänt att nomineringsförfarandet inom depolitiska partierna Uksom bör lämnas oreglerat. Allmän enighet råderockså om att en lagreglering av partiernas organisation och inrearbetsförhåhanden bör undvikas. De angivna principerna hindrar emellertid inteatt skyddet för de politiska partiernas namn skulle kunna vidgas. mening finns skäl att undersöka möjligheterna härtill. Det skydd som skapas genom registrering av partibeteckningupphör med omedelbar verkan när beteckningen avförs ur registret. Thl skillnadmot vad som tidigare gällde ålägger vallagen på vissa grunder registreringsmyndighetenatt avföra en partibeteckning ur registret även utan ansökan. Reglerna ivallagen hindrar inte att en avregistrerad beteckning antas som beteckning fören annan partibildning. Detta medför onekligen en risk för att väharna skallbli vhseledda. Ett system som medger också avregistrerad partibeteckning, somanvänts vid allmänt val, skydd under viss övergångstid skulle motverkaolägenheter av denna art. Utskottet kan inte se några avgörande hinder motinförande av regler med angiven innebörd. Frågan är i vart fall enhgtutskottets mening förtjänt av överväganden. Ett ytterligare skydd för politiska partiers namn kanskapas genom att i särskild lagstiftning införa regler om namnskydd. Det kanerinras om att firmautredningen i samband med sitt förslag till nyfirmalagstiftning föreslog en särskild lag enligt vhken föreningar ochstiftelser skulle kunna få skydd för sina namn genom registrering hos patent-och registreringsverket. Utredningens förslag har övervägts inomjustitiedepartementet, och förslag till ny firmalagstiftning kan väntasföreläggas . Av lagrådsremissen framgår att förslag tilllagstiftning rörande skydd för ideell förenings och stiftelses namn inte kommeratt framläggas . Orsaken härtUl har i lagrådsremissen angetts vara attpatent-och registreringsverket har praktiska svårigheter att påett tillfredsstähande sätt omhänderha den föreslagnaregistreringen. Lagstiftningen har därför bedömts böra anstå tills vidare.Detta har ansetts möjligt med hänsyn till att namnskydd i viss utsträckning irättspraxis tillerkänts ideell förening och att behovet av lagstiftning därförinte synts ahtför angeläget. Depraktiska sväriglieter som anses hindra en lagstiftning omnamnskydd för ideella föreningar och stiftelser får bedömas som övergående. Detfinns därför anledning anta att sådan lagstiftning kan komma till stånd inom denärmaste åren. Därigenom skulle ett vidgat skydd kunna uppnås även förpolitiska partiers namn. Vad utskottet anfört bör ges Kungl. Maj:t tUl känna.Utskottet hemställer att med anledning avmotionen 1973:967 som sin mening ger Kungl. Maj:t thl känna vad utskottetanfört om undersökning av möjligheterna att vidga skyddet för de politiskapartiernas namn. Närvarande: herrar i (s).Henningsson (s), (), herrar (). (), (),i (s), (), i Eskhstuna (s),i (c), (), i (m), i (s). Fiskesjö (c) och i Äkersberga (fp). GOTAB 735365 S 1973