bet · FW01FöU26 · 1973-12-31 00:00:00 — Försvarsutskottetsbetänkande nr 26 är 1973 FöU 1973:26 betänkande med anledning avpropositionen 1973:135 angående vissa organisationsfrågor rörande armén jämtemotioner. I propositionen 1973:135 har Kungl.Maj:t (försvarsdepartementet) föreslagit att godkänna deorganisationsändringar rörande armén som departementschefen har förordat. Maj:ts förslag behandlas i betänkandetförslag i motionerna 1973:417 och 1973:1120, väckta , samt förslag i motionerna 1973:2014, 1973:2037-2038,1973:2074-2075 och 1973:2078-2080, väckta med anledning av propositionen. Under behandUngen av detta ärende har såvitt gällerUpplands signalregemente (S 1) i och livgarde (P 1) i tiU utskottet överlämnats framställnmgar från kommunstyrelsen i ,kommunfullmäktigei , personalorganisationerna vid P I, P l:skamratförening samt från värnpliktiga vid S 1 och P 1. Utskottet har också fåttmottaga protestlistor mot den föreslagna nedläggningen av P 1 och namnlistormed opinionsyttringar från de värnpliktiga vid S 1. Fem samebyar har i en gemensamskrivelse hävdat samernas intressen i Arvidsjaurområdet. Utskottethar företagit ett studiebesök i . Ändringar av fredsorganisationen för vissa arméförbandPropositionen Försvaretsfredsorganisationsutredning lämnade ett delbetänkande (Ds Fö1972:4) med förslag tiU omfattande ändringar av arméns fredsorganisation.Förslaget berör en rad förband och skolor inom armén, bl. a. i , ,, , , och . 1 propositionen föreslåsatt livgarde (P 1) i läggs ner och att (P10) i utgår ur pansartruppernas organisation. Vid P 10 föresläspansarutbUdningen bli ersatt med infanteriutbUdning. Huvuddelen av den verksamhetsom f. n. bedrivs vid (S 1) och staben förUppsala-Västerås försvarsområden (Fo 47/48) i föreslås bli flyttad tillP 1 :s etablissement. Slutligen föreslås att arméns kompaniofficersskola (AKS)i omlokaliseras tUl , att pansartmppernas kadett- ochaspirantskola (PKAS), som är knuten tUl P 1 i , anknyts till SödraSkånska regementet (P 7) och att luftvämsskjutskolan (LvSS) omlokaliseras fränSolna till . Beträffande vissa av utredningensförslag som inte tas upp tUl behandUng i propositionen anmäls att ytterligareöverväganden måste ske. förlades P 1tUl nybyggda lokaler i , dit även PKAS lokaliserades. En ny kasern förskolan byggdes . Gmndutbildningskontingenten vidregementet omfattar omkring 650 värnpliktiga . Antalet anställda vid P 1med PKAS var sammanlagt 335, varav knappt hälften civila ochåterstoden militära och civilmUitära tjänstemän. Av dessa tjänstgjorde 19mUitära, en civilmUitär och en civil tjänsteman vid PKAS. Vid P 10 i gmndutbildas ca 750värnpliktiga. Antalet anställda var sammanlagt 390, varav 190miUtära och civilmUitära tjänstemän, medan antalet civUa vid förbandet uppgicktUl 200. S 1 med därtUl knutna skolor flyttade i slutet av1950-talet in i f. d. regementes (I 8) kaserner i . Huvuddelenav dessa byggnader uppfördes åren 19111916. Inom det område som disponeras avS 1 har inga nya byggnader tillkommit . Grundutbildningskontingentenvid S 1 omfattar omkring 750 värnpUktiga. Antalet anställda vidförbandet utgjorde ca 180 mUitära, ca 50 civilmUitära och ca200 civila tjänstemän. Vid AKS utbildas fast anställda plutonsofficerare tiUkompaniofficerare. Skolan är förlagd tiU f. d. UpplandsartiUerirege-mentes kaserner i . Personalenvid skolan består av omkring 60 anstäUda, varav hälften är mUitära och hälftencivila tjänstemän. Försvarets gymnasieskola (FGS) tidigare försvaretsläroverk tUlkom försvarsbeslut för utbUdning i allmänna ämnenav blivande kompani- och regementsofficerare. Skolan har vissa funktionergemensamma med AKS. Kavalleriets kadett- och aspirantskola (KavKAS) är f. n.lokaliserad tiU . Den är administrativt knuten tiU K 4 och I 20. Antaletmilitära lärare är sju och 17. Fredsorganisationsutredningenredovisar vissa faktorer som utredningen har ansett sig böra ta hänsyn till.Dessa är samhällsekonomin inkl. anslagen till försvaret, operativa faktorer,sambandet krigsorganisationfredsorganisation, personalfrågor, gjorda investeringari mark och byggnader, avvägningen militärtcivilt och värnpUktssociala problem. Utredningen redogör också för de ekonomiska kalkyler somden har utgått från i sina överväganden. Utredningen framhåller därvid att denhar strävat efter att på ett rättvisande men ändå överslagsmässigt sätt jämföraolika lösningar i fråga om investeringskostnader och årliga driftkostnader.Utredningen har vid sina beräkningar utgått från en prognosperiod . Föratt få jämförbara belopp har utredningen i sina kalkyler räknat fram investerings- och andraengångskostnader samt driftkostnader till ett nuvärde. Utredningen har i sitt arbete byggt pä visst underlag somden inhämtat från chefen för armén och fortifikationsförvaltningen. Utredningenhar också fortlöpande hållit sig orienterad om chefens för armén utredning omarméns utbildningsorganisation . Utredningen har utgått från att pansartruppernas krigs- ochfredsorganisation kommer att minska. Den har därvid kommit fram till att enrationell utbildningsorganisation inom pansartrupperna kräver att minst trepansarregementen utgår eller ges annan utbildningsinriktning. Utredningenframhåller i detta sammanhang som sin uppfattning att pansarutbildningen vid P1 och P 10 efter hand bör upphöra. Utredningen kommer i sina överväganden också in på frågorsom berör (P 4) i och den därtill knutnapansartrupp-skolan (PS). Den finner därvid att P 4 med hänsyn tUl bl. a.beredskapen och utbildningens krav även bör finnas kvar i . På gmnd av sitt förslag om att pansarutbildningen vid P 1skall upphöra tar utredningen också upp frågan om PKAS:s lokalisering iframtiden. Den finner därvid att PKAS och PS helst bör vara lokaUserade ianslutning till samma förband. Utredningen konstaterar emeUertid att om bådaskolorna lokaUserades tUl , där PS nu är förlagd, måste bl. a. vissafältövningar och truppföringsövningar genomföras i . Skulle skolornaförläggas tUl måste å andra sidan vissa övningar bedrivas i terräng långtfrån en sådan skolenhet. Att lokalisera skolorna tUl samma plats kan ocksåenUgt utredningen medföra stor belastning på övningstruppen m. m. Utredningen kommer för sin del fram till att det ärfördelaktigare att ha en pansartruppskola i (PS) och en i (PKAS)än att samordna dem i ett av dessa områden. Därigenom tas också handlingsfrihetenför framtiden tUl vara. I sina överväganden om konstaterar utredningen atten utbyggnad av akademiska sjukhuset på område är ofrånkomlig.Utredningen finner vidare att en rationell samhällsutveckling innebär att sästora delar av S 1 :s mark behöver disponeras för andra ändamål att S 1 medanslutna skolor måste flyttas. Med utgångspunkt i nuvarande organisation ochbefälsordning har utredningen noggrant studerat AKS:s framtida lokalisering.Den har därvid funnit att , , och har godaförutsättningar för att ta emot denna skola. Utredningen har också övervägt ettalternativ som innebär att AKS samlokaliseras med andra skolor, varvidmöjUgheterna att förlägga AKS tillsammans med andra skolor till hargranskats. Utredningen förordar också detta lokaliseringsalternativ. Beträffande FGS konstaterar utredningen att utbyggnaden avakademiska sjukhuset inte direkt berör gymnasieskolans mark men att skolansverksamhet påverkas av de åtgärder som vidtas rörande AKS. Utredningen vUldock inte förorda att beslut nu fattas om att flytta FGS från . Utredningen har undersökt vUkainvesteringar och större iståndsätt-ningar som behöver göras vid SI.Utredningen har därvid funnit att investeringsbehovet under uppgår tUl ca95 mUj. i faktiskt värde vilket motsvarar 55 mUj. är det inte försvarligt att genomföra sä omfattandeupprustningsåtgärder för att behålla S 1 med anslutna skolor i . Utredningen har också kommit tiU den uppfattningen att det skullevara till fördel för samhällsplaneringen i regionen om osäkerheten ifråga om tidpunkten för S 1 :s omlokalisering undanröjdes. Utredningen anserdärför att det så snart som möjUgt bör beslutas att S I med anslutna skolorflyttas från nuvarande etablissement i . Därigenom kan bl. a. de storainvesteringarna undvikas. Tidpunkten för flyttningen bör enligt utredningenanpassas till de förändringar av fredsorganisationen som kan aktualiseras avandra skäl. Utredningen erinrar om att den har föreslagit attutbildningen av pansarförband vid P I upphör och att PKAS i samband därmedomlokaliseras. Enligt utredningens uppfattning bör S 1 med tUlhörande skoloromlokaliseras till P I :s etabUssement i . UtbUdningsbetingelserna förS I anses bU mycket goda i . Den nuvarande grundutbUdningskontingentenvid P 1 måste vid en sådan lösning i stället utbUdas vid andra förband. Utredningen räknar med att driftkostnaderna minskar med 10mUj. och att de totala faktiska kostnaderna blir 225 milj. kr. (inuvärde 70 mUj. lägre än om denna organisationsändring inte genomförs. Utredningen föreslår slutligen att en rörlig kreditanlitas för de investeringar som behövs. Det är dock enligt utredningens meninginte möjligt att nu uppskatta den rörliga kreditens storlek. Remissinstanserna har i huvudsakinga erinringar mot de allmänna faktorer som utredningen har haft somutgångspunkt för sina överväganden. Flera remissinstanser har emellertidinvändningar mot utredningens tillämpning av de uppställda faktorerna iutredningsarbetet. a. anses utredningen på ett ofuUständigt sätt ha belystpersonalfrågorna och de värnpUktssociala problemen. Vid utredningens avvägningmellan militära och civila faktorer har bl. a. enligt TCO-S de regionalpoUtiskaförhållandena varit alltför dominerande. Liknande synpunkter förs fram avöverbefälhavaren, chefen för armén och försvarets rationaliseringsinstitut.Anmärkningar har också riktats mot utredningens kalkyler, bl. a. avrationaliseringsinstitutet. Vid granskning av utredningens överväganden harremissinstanserna biträtt förslaget om att utbildningen av pansarförband vid P1 och P 10 skall upphöra. Chefen för armén framhåller i detta sammanhang attantalet fredsförband i inte bör minska och att både P 1 iEnköping och S 1 i bör behållas. Överbefälhavaren framhåller att PKAS måste flyttas närpansarutbildningen vid P 1 upphör. Han anser att både PS och PKAS bör lokaliserastill . Ärméchefen anser att PS och PKAS - i avvaktan på bättre underlag beträffande pansartruppernaskrigsorganisation och därmed en helhetsbUd av kraven på fredsorganisationen iövrigt bör ligga kvar i resp. . Samtliga remissinstanser, som yttrat sig i frågan, delarutredningens uppfattning att AKS bör flyttas från . Överbefälhavaren,chefen för armén, , och landstingeti län samt kommun förordar som lokaliseringsort.Länsstyrelsen och i län anser att skolan bör flyttas tillEnköping. i och kommun anser det angelägetatt mUitär skolverksamhet lokaliseras till . Enligt överbefälhavaren och chefen för armén kan S I :sområde även disponeras för mUitära ändamål på grund av att decivila kraven på området har minskat. Samma uppfattning förs fram avlänsstyrelsen i län och kommun som framhåller attbefolkningstillväxten i och därmed markbehovet blir mindre än mantidigare har räknat med. anser inte attutredningen har visat att andra angelägna samhällsintressen i motiverarett beslut om S 1 :s etablissement. Departementschefen delarutredningens och remissinstansemas uppfattning att den framtida minskningen avpansartruppernas utbUdningskontingent medför att pansamtbUdningen vid P I och P10 efter hand bör upphöra. Om både P 1 och P 10 därvid ombildas tillinfanteriförband, skulle detta medföra att det inom området SträngnäsEnköpingKungsängen utöver det nuvarande infanteriregementet (I 1)i skuUe finnas ytterligare två sådana förband. Detta är enUgtdepartementschefens mening inte rationellt, särskilt som både P 10 och I 1 harviss överkapacitet och goda utbUdningsbetingelser. P 1 bör därför läggas ner,medan den framtida verksamheten vid P 10 inriktas på infanteriutbildning. Departementschefen delar utredningens uppfattning att P 1:s etablissement bör utnyttjas för den verksamhet som bedrivs vid S 1 medanslutna skolor. De invändningar, som flera remissinstanser har haft mot dettaförslag, bygger i huvudsak på uppfattningen att den mark som S 1 i dagdisponerar även i fortsättningen kan användas av förbandet. Departementschefenbedömer emellertid att denna mark är så välbelägen i en expansiv region att denpå sikt måste avstås för andra ändamål än militära. Ett ytterligare skäl förhans ställningstagande är att stora och dyra nybyggnads- ochiståndsättningsarbeten kan undvikas om förbandet flyttas.Fredsorganisationsutredningen har beräknat kostnaderna för dessa arbeten tUl 95mUj. Hur S 1 :s nuvarande byggnader böranvändas i fortsättningen bör dock enligt departementschefen utredas närmare. Lokaliseras S 1 till kommer behovet att avoperativa skäl ha ett signalförband i alltjämt att varatillgodosett. Behovet av investeringar i för S 1 beräknas uppgå tillca 35 milj. kr. En mindredel av verksamheten vid den till S 1 anknutna arméns stabs- 1* 1973. och sambandsskola (StabSbS) räknar departementschefen medskall ingå i den bUvande arméns tekniska skola (ATS), som enligt beslut avriksdagen (prop. 1971:29, InU 1971:5, rskr 1971:196) vid inrättandet skaUförläggas tUl . Lokaliseringen av övrig utbildningsverksamhet som ärknuten tUl S 1 anses böra övervägas närmare. I detta sammanhang erinrar departementschefen om att 1973års vårriksdag i samband med behandlingen av frågan om krigsmaktensorganisation i lägre regional instans har beslutat att staben för UppsalaVästerås försvarsområden skall integreras med S 1 (prop. 1973:75, FöU 1973:14,rskr 1973:170). Med anledning av detta beslut förordar han att hela detintegrerade förbandet lokaUseras tUl . Samtliga remissinstanser, som har yttrat sig i frågan,förordar att AKS flyttas från . När det gäller val av nylokaliseringsort har utredningen föreslagit , medan bl. a.överbefälhavaren och chefen för armén har förordat . Det senare alternativetskulle ställa sig något bUligare från försvarets synpunkt. Utredningen haremeUertid vid sina överväganden vägt in även regionalpoUtiska aspekter. Vidarehar den diskuterat en samordning av AKS med andra skolor till en störreskolenhet i '. Departementschefen tar i detta sammanhang inte ställningtUl denna skolenhet men finner att AKS bör flytta från till Skövdeoavsett om skolenheten kommer tUl stånd eller inte. FGS bör enUgt departementschefens mening i avvaktan päutredning om skolans framtid Ugga kvar i . Ett sådant ställningstagandegör det nödvändigt att närmare utreda hur de funktioner AKS f. n. fullgör förgymnasieskolans räkning skall utföras efter flyttningen av AKS. Den avveckling av P 1 som departementschefen förordar aktualiserarfrågan om den framtida lokaliseringen av PKAS, som f. n. är knuten tUl P 1.Liksom överbefälhavaren och chefen för armén ansluter departementschefen sigtUl utredningens förslag att PKAS skaU lokaliseras tiU och anknytas tillP 7. Luftvämsskjutskolan (LvSS), som har 14 anställda, lyderförvaltningsmässigt under chefen för luftvärnsregemente (Lv 3) iNorrtälje. Den är f. n. förlagd i ingenjörregementes (1) gamlaetablissement i , . har föreslagitatt skolan skall flyttas till . Delegationen för lokalisering avstatlig verksamhet har förordat samma lokaliseringsort. Även departementschefenanser att LvSS bör lokaliseras till (jfr prop. 1973:55, InU 1973:22, rskr1973:220). I detta sammanhang behandlar utskottet följandemotionsyrkanden. Beträffande organisationsutvecklingen inom krigsmaktenbehandlar utskottet dels motionen 1973:417 av m. fl. (fp, c, m) ivilken har hemstäUts att 1. ger Kungl. Maj:t tiU känna attvid utredningen om försvarets fredsorganisation 1.1 hänsyn tas tilltjänstgöringsförhållandena för de individer -värnpliktiga såväl somförsvarsanställda - på vilka vårt försvar bygger, 1.2 möjUgheten tiUsamordnad och differentierad utbUdning mUi-tärområdesvis prövas, 2. hos Kungl. Majl anhåller att motionen överlämnas tillde utred ningar som är eller blir tUlsatta för i motionen berörda frågor, dels motionen 1973:1120 av i m. (m, fp) i vUken har föreslagits att beslutar att hos Kungl. Maj:themställa om en parlamentarisk utredning med uppgift att utreda och framläggaförslag om en framtida fred.sorganisation för försvaret i dess helhet. Beträffande föreslagna ändringar av förbandsorganisationenbehandlar utskottet dels motionen 1973:2014 av m. fl. (s) i vilkenhar hemställts att hemställer om att Kungl. Maj:t skyndsamt tarinitiativ till förhandlingar med berörd kommun om konkreta förslag beträffandeanvändningen av S I :s nuvarande byggnader och markområde för i första handindustriell verksamhet, dels motionen 1973:2074 av m. fl. (m) såvittavser hemställan att måtte besluta att avslå Kungl. dels motionen 1973:2078 av herrar Enskog och Tobé (fp)såvitt avser hemställan att 1. avslårproposition 1973:135 i vad avser nedläggningen av Uvgarde (P 1) ochflyttningen av (S 1) från till , 2. uttalar attverksamheten vid livgarde successivt inriktas mot infanteriutbUdning, dels motionen 1973:2080 av m.fl. (c) såvittavser hemställan att med bifall till förslaget om förläggning avett fredsförband tiU beslutar att beslut i fråga om P 1 och S 1skall anstå i avvaktan pä en i motionen förordad utredning om fredsförbandetsuppgifter. Beträffande omflyttningen av vissa skolor behandlarutskottet dels motionen 1973:2038 av i m. (c, s, fp, m) i vilken har hemställts att vid sin behandling avpropositionen 1973:135 beslutar avslå propositionen i den del som avserförläggningen av AKS och i stäUet beslutar om en förläggning av AKS tiU , dels motionen 1973:2074 av m. fl. (m) såvittavser hemställan att måtte bemyndiga Kungl. Maj:t att fatta beslut ifråga om flyttning av AKS och LvSS pä sätt som anges i motionen, dels motionen 1973:2075 av m. fl. (s, c, fp,m) i vilken har hemställts att vid behandling av proposition 1973:135mätte besluta att pansartruppernas kadett- och aspirantskola (PKAS) lokaliserastUl . Försvaretsfredsorganisationsutredning tiUsattes för att utreda omfattningen ocharten av lämpUga strukturförändringar i krigsmaktens fredsorganisation. Detankommer på utredningen att vid bedömningen av oUka förändringar beakta såvälmiUtära effektivitetssynpunkter på kortare och som andrasamhälleliga behov. En strukturrationa-Usering av krigsmaktensfredsorganisation, som innefattar nedläggning av fredsförbanden ochutbildningsanstalter, medför nämligen konstateras det i direktiven åtskiUiga awägningsproblem. a. aktuaUseras avvägningar meUan mUitära ochallmänt samhälleliga intressen, som i många fall kan bU ömtåliga. Maj:t åt utredningen att ocksåutreda förutsättningarna för att förlägga ett nytt fredsförband tiU ort i detinre av övre . Detta utredningsarbete, som är avslutat, harenUgt de för uppdraget lämnade tilläggsdirektiven ingått som ett led ilokaliserings- och arbetsmarknadspolitiken. Utredningen har således i dettasammanhang haft att lägga främst samhällsekonomiska synpunkter tiU grund försina överväganden. I propositionen 1973:135 föreslås vissa ändringar ifredsorganisationen för armén. Till grund för propositionen Ugger fredsorganisationsutredningensbetänkanden Förutsättningar för att förlägga ett nytt förband i norr, del 1 och2 (Ds Fö 1970:6 och 1971 :l), resp. Förslag tiU ändringar avfredsorganisationen i fråga om arméförband: 1 (Ds Fö 1972:4). I anslutning tiUde båda lokaliseringsbetänkandena, vilka utmynnar i ett förslag att förläggaett fredsförband i , redovisas också ett försök tiU ensamhällsekonomisk utvärdering av en sådan förbandsetable-ring som utförts inomförsvarsdepartementet. De förslag som nu har att ta ställning till hardet gemensamt att de aUa rör krigsmakten och då närmast arménsfredsorganisation. De bakomliggande motiven är emeUertid, som framgår av detföregående, helt ohka. Av denna anledning behandlar utskottet - i likhet meddepart,ementschefen lokaliseringsfrågan för sig och tar i detta avsnitt uppde föreslagna organisationsändringarna för vissa av arméns förband och skolor. Inledningsvis skaU utskottet någotberöra organisationsutvecklingen inom krigsmakten och kraven pä rationaliseringsom gör sig gällande med aUt större styrka. Det har länge stått klart att kostnaderna förfredsorganisationen måste begränsas. Under de är som gått sedanfredsorganisationsutredningen började sitt arbete har kraven pårationaliseringar inom krigsmakten accentuerats ytterUgare. Åtgärder har ocksåvidtagits för att möta kostnadsutvecklingen, som eljest får tiU följd attfredsorganisationen tar i anspråk en proportionsvis alltför stor del avförsvarsanslagen. Överbefälhavaren fick Kungl. Maj:ts uppdragatt utöva en samordnande ledning av tidigare påbörjade utredningar rörandekrigsmaktens organisation m. m. i lägre regional och lokal instans.Utredningsarbe- tet, som har arbetsnamnet , bedrivs i etapper. Vissaförslag, avseende bl. a. samordning av regementen och försvarsområdesstaber,har redovisats för och godtagits av (prop. 1973:75, FöU 1973:14, rskr1973:170). fick överbefälhavaren härutöver Kungl.Maj:ts uppdrag att i samråd med lämnaförslag tUl och vidta de åtgärder som behövs för att /731976/77 minska antalet anställda inom krigsmakten. För rationaliseringsverksamheten,som skaU samordnas med fredsorganisationsutredningens arbete, har tillskapatsett ledningsorgan för minskning av antalet anställda inom krigsmakten medarbetsnamnet LEMA. Arbetet bedrivs fortlöpande och avtappning sker halvårsvisgenom rapportering tiU Kungl. försvarsbeslut har - i förening med inflationensverkningar tvingat fram nya krafttag för att begränsa kostnaderna förfredsorganisationen och övriga fasta kostnader, t. ex. förförvaltningsorganisationen. Överbefälhavaren har i direktiv till försvarsgrenschefernautgått från att en större minskning av antalet anställda än den av Kungl. Maj:tanbefallda bör eftersträvas. lade chefen för armén framförslag till Kungl. Maj:t angående fredsorganisation av ett antal förband ochstaber. Han anförde därvid bl. a. följande: Driftkostnaderna för dagensfredsorganisation är höga, i ett längre perspektiv aUdeles för höga för att gekrigsorganisationen tiUräckligt utrymme. Främst är det personalkostnaderna somkommer att ianspråkta en oacceptabelt stor andel av budgeten. Detta förhåUandetvingar tUI långtgående reduceringar. Det är uppenbart att arménsfredsorganisation inte kan behållas i den form den nu har. Deadministrativa funktionerna måste begränsas. Byggnader och övningsfält måsteutnyttjas rationeUare genom koncentration tiU färre men större förband. Försvarsbeslutet har också, somöverbefälhavaren angav i programplanen för det mUitära försvaret 1973-1978,fått tiU följd att krigsmaktens uppgifter och sättet för invasionsförsvaretsförande måste omprövas. Dessa förändringar Uksom den i försvarsbeslutet angivnaplaneringsnivån kräver en genomgripande omstrukturering av arménskrigsorganisation och utbildningsorganisation. Arbetet därmed pågår ochresultatet, som väntas föreligga någon gäng , påverkar bl. a.värnpliktskontingentens storlek och fördelning på kategorier. ParalleUt härmed utreder värnpUktsutredningformerna för de värnpUktigas utbildning och utnyttjande m. m.Utbildningsorganisationen kommer att i hög grad påverkas av de resultatangående utbUdningstidens längd m. m. som denna utredning kommer fram tiU.Först när resultaten föreligger dels i fråga om krigsorganisationen, dels ifråga om värnpliktsutbildningen kan man bestämma behovet av utbildningsenheterinom fredsorganisationen. TiU detta kan läggas, att man inom arméstaben fortsätterdet arbete på utformningen av en långsiktig fredsorganisationsplan för arménsom pågått under en lång följd av år. Avtappningar sker successivt. I enrapport tiU överbefälhavaren, som avlämnades ,konsta- terade chefen för armén att han saknade det viktigasteunderlaget för att lämna en konkret plan för fredsorganisationens utveckling påsåväl lång som kort sikt. En framlagd preliminär fredsorganisationsplanför armén är grundad på en hypotes om krigsorganisationsutvecklingen .