bet · FW01SkU59 · 1973-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1973 SkU 1973:59 betänkande i anledning av motioner angåendekapitalbeskattningen. 1 dettabetänkande behandlas motionerna 1973:140av m. fl. (m) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning ochförslag angående ändrad förmögenhetsbeskattning av medel innestående påskogskonto av innebörd att i enlighet med vad som anges i motionen latentskatteskuld beaktas vid beskattningen; 1973:257 av i m. fl. (c) varihemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om sådan ändring av 1941 årsförordning om arvsskatt och gåvoskatt att vid upptagande i bouppteckning av medel innestående å skogskonto avdrag får göras för latent inkomstskatteskuldbelöpande ä dessa medel; 1973:577 av i Arrie m. fl. (c) varihemställs att hos Kungl. Maj:t begär att förslag framläggs omändringar av förordningen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt ochförordningen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, innebärande att vidvärdering av tillgångar hänsyn tas till latent skatteskuld; 1973:1009 av m. fl. (m, fp) vari hemställsatt A. antar vid motionen fogat förslag till förordning omändring i förordningen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt i syfte att med verkan frän taxering genomföra i kapitalskatteutredningens betänkande Teknisk översyn av kapitalbeskattningen (SOU 1971:46) framlagda förslag till värdering av tillgångar nedlagda i enskilda företag, B. antar vid motionen fogat förslag till förordning omberäkning av beskattningsbar förmögenhet i familjeföretag i syfte att med verkan års taxering genomföra kapitalskatteberedningens i nämnda betän kande framlagda förslag i detta hänseende med de ändringar, att avdrag medges i stället för , förmögenhetsgränsen sänks till . och avdragsmaximum höjs till , C. hos Kungl. Maj:t hemställer att kapitalbeskattningengörs till föremål för omprövning mot bakgrunden av dess negativa effekter för företagsamheten; 1973:1014 av iStockholm m. fl. (m, c, fp) vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj:t anhåller om skyndsamma åtgärder inom 1 1973.6 saml. arvsskattens område, som möjliggör en naturlig kontinuiteti företagandet beträffande mindre och medelstora företag; 1973:1036 av i m. fl. (c) varihemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning och förslagangående de problem angående markförvärv och förmögenhetsredovisning somredovisats i motionen; 1973:1040 av () vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begär en särskild utredningmed uppgift att finna lättnader i kapitalbeskattningen för mindre ochmedelstora familjeföretag; 1973:1043 av m. fl. (fp, c, m) vari hemställsatt hos Kungl. Maj:t begär en översyn av värderingsreglerna vidförmögenhetsbeskattning, syftande till att mer realistiska värden läggs tillgrund för nämnda beskattning, samt att denna översyn företas parallellt med denundersökning av skatteflykt inom fåmansbolagens ram som bl. a. TCO påyrkar iskrivelse till finansministern; 1973:1045 av herrar iBorås (m) och () vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begär förslag tilllättnader i beskattningen för familjeföretag i enlighet med vad i motionensägs och i så god tid att förslaget kan behandlas under höstriksdagen; 1973:1063 av i m. fl. (c, fp, m)vari hemställs attriksdagen beslutar att hos Kungl. Maj:t anhålla om förslag till ändrade regler vid kapitalbeskattningen beträffande värderingen av tillgångarsom belastas av latenta skatteskulder i enlighet med vad som Gällande regler m. m. Enligt 3 och 4 §§ förordningen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt med tillhörande anvisningar skallvärdesättningen av förmögenhetsskattepliktiga tillgångar ske med hänsyn tillförhållandena vid beskattningsårets utgång. Fastighet skall i regel tas upptill taxeringsvärdet och lös egendom till allmänna saluvärdet. Inventarier ochvarulager i jordbruk eller rörelse värdesätts i enlighet med vedertagetaffärsbruk. Såsom affärsbruk i rörelse får anses gälla, att tillgångarför stadigvarande bruk i rörelsen tas upp till anskaffningsvärdet efter årligaavskrivningar för utrangering, slitning och annan värdeminskning. Omavskrivningar inte verkställts eller gjorts i större omfattning än som kananses motiverat skall hänsyn därtill tas vid värdesättningen av tillgångarna.Lager värderas såsom helhet utan hänsyn till päräknelig vinst vid försäljning.Den omständigheten att en värdesättning blivit godkänd vid inkomstberäkningenmedför inte att denna värdesättning skall anses bindande även förförmögenhetsberäkningen. Börsnoterat värdepapper tas upptill det noterade värdet om det kan antas att detta motsvarar vad som skall hakunnat erhållas vid försäljning under normala förhållanden. Beträffande aktier i rörelsedrivande bolag som inte ärbörsnoterat och som inte är fåmansbolag gäller enligt riksskattenämndensanvisningar (RN 1962:5) den principen att värdesättningen bör grundas på detkapitalise-rade värdet av avkastningen. För rörelsedrivande fåmansbolag gäller däremot enligtsamma anvisningar att ett kapitaliserat värde av den beslutade utdelningen iregel inte kan läggas till grund för värdesättningen. TUl grund för denna måstei stället läggas ett på visst sätt beräknat matematiskt värde, ett substansvärde.Substansvärdet bör i huvudsak beräknas efter samma värde på tillgångar ochskulder som aktieägaren skulle haft att själv ta upp vidförmögenhetsberäkningen, om tillgångarna och skulderna varit hans personliga.Vissa modifikationer är dock nödvändiga med hänsyn till formen föregendomsförvaltningen. Skälig hänsyn måste sålunda tas till dubbelbeskattningenbeträffande bolagsinkomster med därav följande utskiftningsskatteskuld förbolaget. Substansvärdeberäkningen bör ske på grundval av den senasttillgängliga balansräkningen för bolaget. Om det inte görs sannolikt attbolaget skall avvecklas, bör tillgångarna värderas med utgångspunkt frän attrörelsen skall bestå. Hänsyn skall därvid tas till sådana faktorer somförekomsten av vissa dolda reserver, inte bokförda skatteskulder m. m. A andrasidan beaktas att en fastighets verkliga värde kan överstiga taxeringsvärdet. Vid värdesättningen gäller att maskiner och inventariermte bör tas upp högre än till bokförda värden. Om en mera avsevärd dold reservföreligger bör dock tillägg ske för värdet av dold reserv. Detta tillägg bör,avse endast hälften av den dolda reserven. Fastigheter tas upp tilltaxeringsvärdet. Hänsyn tas till eventuell dold reserv, som läggs till.Varulager bör tas upp till bokförda värdet med tillägg för hälften av doldreserv i lagret. Med dold reserv förstås härvid skillnaden mellan å ena sidananskaffningsvärde (tillverkningsvärde), efter avdrag för inkurans ochprisfallsrisk, och å andra sidan bokfört värde ä lagret. Om lagret består avfastigheter eller värdepapper, beräknas den dolda reserven till skillnadenmellan taxeringsvärdet eller börsvärdet samt bokfört värde. Hänsyn tas också till utskiftningsskatteskuld. Här får somregel 1/3 frånräknas. Som en jämförelse kan nämnas att latent skatteskuld iallmänhet inte får dras av vid förmögenhetsberäkningen. Så medges t. ex. vidvärderingen av andel i handelsbolag inte avdrag för latent skatteskuld (se RÄ1962:1080 och 1969:2009). Frågan om ändrade regler förberäkning av värdet av aktier i fåmansbolag prövades av senast förraåret. (SkU 1972:54) avstyrkte den motion, som förelåg i ämnetoch anförde. De anvisningar somriksskattenämnden utfärdat rörande aktievärderingen syftar till attfå fram ett så rättvisande värde på aktierna Som framhålls i dessa anvisningar är detgivetvis svårt att beträffande aktier i fåmansbolag, där de i bolaget verksammadelägarna tar ut avkastningen såsom lön, använda annan metod än en värdering avtillgångarna. Det kan också påpekas att anvisningarna tar hänsyn till olikafaktorer, som kan påverka en akties värde. a. beaktas latent skatteskuld,vilket inte är fallet i andra sammanhang. Enligt vad utskottet inhämtat är emellertid anvisningarnaunder översyn inom , och utskottet utgår från att de synpunktersom motionärerna anfört därvid kommer att prövas. Enligt utskottets mening böremellertid inte särskilda skattefavörer denna väg beredas delägare ifåmansbolag. Om sådana skattelättnader kan anses motiverade, bör i ställetlättnaderna beredas genom bestämmelser av den art som införts genomförordningen (1970:171) om beräkning av skattepliktig förmögenhet som är atthänföra till företag. Vissa ändringar av dessa regler övervägs f. n. inomfinansdepartementet med anledning av kapitalskatteberedningens slutbetänkande.1 avvaktan på den översyn som pågår inom ifrågavarande område avstyrkerutskottet motionen. Som nämnts får latentskatteskuld inte dras av vid förmögenhets-beräkningen. Detsamma gäller vidarvs- och gåvobeskattningen. Den latenta skatteskuldens ställning hardiskuterats i åtskilliga sammanhang. Vad som avses är exempelvis att varulagervid inkomstberäkningen får tas upp tni ett betydligt lägre värde änförsäljningsvärdet. När sedan lagret säljes inträder en uppskjuten beskattningoch köpeskillingen kommer således att minskas med inkomstskatten. Deninkomstskatteskuld som latent vOar på det nedskrivna lagret påverkar emellertidinte förmögenhets- eller arvsskattens storlek. Latenta skatteskulderförekommer på motsvarande sätt i andra fall, exempelvis beträffande inventarieroch medel som innestår f)å skogskonto. Beträffande frågans tidigare behandling hänvisas tillkapitalskatteberedningens slutbetänkande Teknisk översyn avkapitalbeskattningen (SOU 1971:46). Enligt beredningens uppfattning bör frågan om den latentaskatteskulden ses som en faktor som skaU beaktas vid värderingen av varulager,inventarier, skogskonton m. m. Syftet är inte i första hand att åstadkommalättnader för rörelseidkare och jordbrukare utan att söka uppnå en rättvisarevärdering än den som gällande regler leder till och därmed större rättvisamellan olika skattskyldiga. Beredningen har begränsat förslagen till sådana faUdär frågan har större praktisk betydelse. Någon allmängiltig lösningbeträffande alla de sinsemellan högst varierande formerna av latentaskatteskulder åsyftas således inte. Beredningens förslag innebär följande. Vid förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattningen skalllatent skatteskuld i varulager beaktas pä sä sätt att värdet reduceras medhälften av dold reserv. Beträffande inventarier skall de värden som godtagitsvid inkomstberäkningen ocksä kunna tillämpas vid kapitalbeskattningen. Vidarefår medel som innestår på skogskonto, liksom avsättningar till eldsväde- ochfartygsfonder, redovisas enligt motsvarande hälftenregel. Aktier skall medtanke pä realisationsvinstbeskattningen genomgående få redovisas till av eljest gällande värde. Meningen äratt varie år skall utge kurslistor där denna reduktioninarbetats och som således skall kunna användas i deklarationer ochbouppteckningar. Förmögenhetsbeskattningen avkapital som lagts ned i jordbruk eller rörelse berörs också av vissa särskildaregler om skattelättnader för familjeföretagare. Dessa regler antogs av 1970års riksdag (prop. 1970:7], BeU 41) i syfte att i avvaktan påkapitalskatteberedningens slutbetänkande undvika skatteskärpningar medanledning av då beslutade reformer av kapitalbeskattningen och innebär i storadrag följande. Om värdet av ett rörelsedrivande fåmansbolag understiger 2 milj.kr. och bolaget till ägs av den skattskyldige ensam ellertillsammans med högst nio fysiska personer, medges under vissa förutsättningarett särskilt avdrag vid förmögenhetsberäkningen av den del avförmögenheten som överstiger . Avdraget är maximerat genom att minst75 % av den skattskyldiges förmögenhet måste vara nedlagd i företaget. Lättnader medges även vid arvsbeskattningen enhgt i stortsett samma principer, se 29 § förordningen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt. Lättnaderna har fått form av anstånd av arvsskatten om företagetsvärde ej överstiger 2 milj. kr. och av skatten om värdet överstiger 2men ej 2,5 milj. kr. Anståndet upphör i princip , menanståndsbeloppet efterges om vissa förutsättningar varit uppfyllda underanständstiden. Reglerna om särskilda skattelättnader förfamiljeföretagare betecknades i prop. 1970:71 såsom ett provisorium med syfteatt i avvaktan på kapitalskatteberedningens slutbetänkande undvika ökadskattebelastning på mindre och medelstora familjeföretag. Departementschefen framhöll,att frågan om den lämpliga utformningen av särregler för familjeföretagen ochde med dem jämförliga jordbruken borde närmare utredas. Eftersomkapitalskatteberedningens uppdrag ännu inte var slutfört, ansåg departementschefenatt beredningen borde överväga denna beskattningsfräga i dess fortsatta arbete.Bevillningsutskottet (BeU 1970:41) framhöll att vissa frågor rörandefamiljeföretagens beskattning återstod att lösa, vilket enligt utskottetsmening talade för en viss försiktighet. Därtill kom de farhågor som frän olikahåll uttalats beträffande företagens förmåga att bära en ökad skattebelastning.Även om principiella betänkligheter enligt utskottets mening kunde anföras motatt differentiera kapitalbeskattningen med hänsyn tUl kapitalets placering,ansåg utskottet sig dock i avvaktan på resultatet avkapitalskatteberedningens ytterligare överväganden kunna godtadepartementschefens provisoriska lösning i fräga om familjeföretagen. Kapitalskatteberedningen har i sitt ovannämnda betänkande föreslagitatt de särskilda reglerna skall behållas beträffande förmögenhetsbeskattningenmed bl. a. den ändringen att avdraget begränsas till av den del avföretagsförmögenheterna som överstiger . Högre avdrag än 400 000 kr.skall ej medges. Reglerna skall enligt förslaget kunna tillämpas även om företagets värde överstiger 2 milj. kr.Skattelättnaderna vid arvs- och gävobeskattningen slopas enligt beredningensförslag. Beredningen framhöll (s. 136) att den oberoende av vissa allmännaöverväganden för och emot skattelättnader av detta slag fattat sin uppgiftinte så att den skulle ta ställning till om sådana lättnader skulle finnas utansä att den skulle överväga hur de lämpligen borde utformas. Den kritik som sedan lång tidtillbaka riktats mot kapitalbeskattningens dvs. förmögenhetsbeskattningensoch arvs- och gåvobeskattningens - utformning i olika hänseenden har bl. a.gått ut på att reglerna missgynnar familjeföretagare, eftersombeskattningsreglerna inte tar hänsyn till att det i företaget nedlagdakapitalet i allmänhet belastas med en latent, ej avdragsgill skatteskuld. Dettaförhällande tillsammans med beskattningens höjd har ansetts medföra särskildasvårigheter för den som vill behålla och utveckla ett familjeföretag. Av dentidigare redogörelsen framgår att denna kritik i viss mån beaktas i samband med1970 års omläggning av beskattningen genom provisoriska regler med syfte att iavvaktan på kapitalskatteberedningens slutbetänkande undvika skatteskärpningarför de mindre och medelstora familjeföretagen. fickkapitalskatteberedningen i uppdrag att överväga denna beskattningsfräga i sittfortsatta utredningsarbete. 1971 framlagda slutbetänkande harkapitalskatteberedningen föreslagit att avdrag i särskilt angivna fall skallkunna medges för latent skatteskuld och att ovannämnda provisoriska reglerskall utformas som permanenta skattelättnader för kapital som nedlagts ifamiljeföretag. I betänkandet behandlas även vissa i och för sig betydelsefulladetaljfrågor såsom reglerna om arvsavstäenden, anständsreglerna ochorganisatoriska frågor. 1 de förevarande motionerna behandlar motionärerna olikafrågor rörande familjeföretagen. Sålunda begär motionärerna i motionerna1973:140, 1973:257, 1973:577, 1973:1009, 1973:1045 och 1973:1063 attkapitalskatteberedningens förslag i fråga om avdrag för latent skatteskuld helteller delvis skall genomföras. I motionen 1973:1009 yrkas även att kapitalskatteberedningensförslag beträffande särskilda skattelättnader för familjeföretagen skallgenomföras med vissa ändringar och att kapitalbeskattningen omprövas motbakgrund av dess negativa verkningar för företagsamheten. Också i motionerna1973:1014, 1973:1040 och 1973:1045 yrkas generella skattelättnader för familjeföretagare,medan däremot motionärerna i motionen 1973:1036 påtalar att de redan nuförmånliga värderingsreglerna beträffande jordbruksfastigheter medförprisstegringar på sådana fastigheter med minskad lönsamhet som följd. 1motionen 1973:1043 slutligen yrkas en översyn av reglerna om värderingen avaktier i fåmansbolag i syfte att bättre beakta förhållandena i det enskildafallet. Enhgt vad utskottet inhämtatövervägs emellertid dessa och sammanhängande frågor f. n. inomfinansdepartementet, och i en kommande proposition torde synpunkter av den art,som tas upp i motionerna, komma att fä en allsidig bedömning. Eftersom dessaspörsmål har stor principiell betydelse och kräver ingående överväganden,finner utskottet att propositionen, som förväntas till riksdag, böravvaktas innan tar ställning tUl de nu ifrågavarandemotionsyrkandena. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionema. 9. motionen1973:1045 10. motionen 1973:1063. Närvarande: herrar (), i (m), fruHolmqvist (s), herrar (). Josefson (c), (), iUmeå (fp), Caristein (s), (), (), i Trobro (m),Stadling* (s). i (c) och (). *Ej närvarande vid betänkandets justering. GOTAB 735332 S 1973