bet · FW01SkU44 · 1973-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1973 SkU 1973: 44 Skatteutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973: 125 angåendekomplettering av riksstatsförslaget för /74, m. m. jämtemotioner. I proposition 1973: 125 har Kungl. Maj:t() föreslagit bl. a. att besluta att statliginkomstskatt för skattskyldig, som avses i 10 § 1 mom. förordningen (1947:576) om statlig inkomstskatt, skall för /74 ingå i preliminärskatt av grundbeloppet. Propositionen har hänvisats till skatteutskottet iangiven del och i övrigt till finansutskottet. I propositionen behandlas den ekonomiska politikenmot bakgrund av den samhällsekonomiska utvecklingen. Detförslag till riksstat för /74 som lades fram i åretsstatsverksproposition kompletteras med hänsyn till senare inträffade förändringarrörande såväl inkomst- som utgiftssidan av budgeten. I samband därmedredovisas en förnyad beräkning av budgetutfallet för innevarande budgetår.Denna ger vid handen att totalbudgetunderskottet skulle öka med 165 milj. kr. iförhållande till beräkningarna i årets statsverksproposition. Sålunda förutsesnu ett underskott på ca 7 390 milj. kr. För /74 beräknades istatsverkspropositionen ett underskott på ca 5 730 milj. kr. De nyaberäkningarna leder till ett underskott på ca 5 670 milj. kr. Isärskilda bilagor redovisas bl. a. en reviderad nationalbudget för är 1973, enlångtidsbudget för budgetåren 1973/741977/78 samt en avstämning ochframskrivning av långtidsutredning. Med anledning av propositionen har följandemotioner väckts, nämligen 1973:1991 av m. fl. (m) vari hemställs att i skrivelse tillKungl. Maj:t anhåller, att Kungl. Maj:t vidtar åtgärder enligt följande Skattepolitiken måste inriktaspå att stimulera tillväxttakten på ökat sparande och samhällsekonomisk balans, En fyraårsplan förmarginalskattesänkningar bör utarbetas. Omedelbara åtgärder bör vidtas för attlätta barnfamiljernas skattesitua- SkU 1973: 44 2 tion;ett extra familjeavdrag för enarbetstagarfamiljer bör skapas och begränsadavdragsrätt för faktiska barntillsynskostnader införas. Folkpensionen börgöras skattefri. Den faktiska sambeskattningen måste upphöra. En plan för avveckling avarbetsgivaravgiften bör fastställas. I avvaktan på en total avveckling börarbetsgivaravgiften i första hand sänkas inom det allmänna stödområdet. Ensnabbutredning bör också tillsättas för att undersöka möjligheterna att ge arbetsintensivaföretag en lägre arbetsgivaravgift och att ta bort den s. k. egenavgiften. Möjligheterna att differentieramervärdeskatten genom lägre skatt på vissa livsmedel bör undersökas; 1973:1993 av herrar () och () vari bl. a. hemställs att riksdagenvid behandlingen av prop. 1973: 125 angående komplettering avriksstatsförslaget för /74 m. m. beslutar att utgående extraavdrag för investeringar i byggnader inom industri, jordbruk och skogsbrukförlängs till att avse objekt som påbörjas t. o. m. ; 1973:1995 av m. fl. (vpk) vari bl. att beslutar omändring i förordningen (1968: 430) om mervärdeskatt "genomatt till 8 § 'Från skatteplikt undantages ' såsom punkt 1) tillföresföljande, samt att övriga punkter erhåller därav följande omnumreringar: '1)Livsmedel. Ändringenav förordningen träder i kraft . 1973: 1996 av herrar i (fp) ochHörberg (fp) vari hemställs attriksdagen beslutar att ge Kungl. Maj:t i uppdrag att till kommande riksdagföreslå åtgärder som innebär att momsen på baslivsmedel avskaffas eller attdess prishöjande effekter undanröjs; 1973:1999 av herrar () och Wirmark (fp) vari hemställs att riksdagenbeslutar att höja det extra avdraget vid kapitalbeskattningen till 1 200 kr.Avdraget bör utformas i enlighet med den individuella princip som genom 1970års skattebeslut fastslogs gälla för A-inkomster i den direktainkomstbeskattningen. I detta betänkande behandlas också den vidriksdagens början väckta motionen 1973: 571 av m. fl. (vpk)vari hemställs 1.att beslutar att följande förslag till beskattningsåtgärder vidtas: a)följande ändring i förordningen (1947: 577) om statlig förmögenhetsskatt SkU 1973: 44 3 1 mom. Statligförmögenhetsskatt-- familjestiftelse utgöra: närden beskattningsbara förmögenheten icke överstiger : två procentav den del av den beskattningsbara förmögenheten, som överstiger 150 000kronor; när den beskattningsbaraförmögenheten överstiger 250 000 men icke . och avåterstoden; 400 000 men icke . och 3 %av återstoden; : 23 750 kr.för . och av återstoden., b) höjning av arvs- ochgåvoskatten med i genomsnitt , c) att fr. o. m. inkomståret 1973och tills vidare ta ut en extra bolagsskatt av denbeskattningsbara inkomsten, d) attavskrivningsreglema vid inkomstbeskattningen för rörelse- och hyresfastigheter återställs till vad som gällde före de beslutade ändringarna, dvs. i överensstämmelse med texten i kommunalskattelagen (1928: 370), e) attden i kommunalskattelagen stadgade avdragsrätten för ränta å gäld begränsas till att gälla skuldbelopp understigande , f) sådanförändring i Kungl. Maj:ts förordning (1970: 172) om be gränsning av skatt i vissa fall, andra stycket 3 §, att angivna procenttal höjs till 85 respektive , g) sådanändring av kommunalskattelagen att däri stadgas att utgifter för representation och liknande ändamål icke är att hänföra till omkost nader i förvärvskälla, h)sådan ändring av förordningen om skatt på annonser och reklam att den allmännareklambeskattningen utformas såsom en omkostnadsavgift avbeskattningsvärdet, i)sådan ändring av förordningen (1968: 419) om allmän arbetsgivaravgift attdenna erläggs med belopp motsvarande fyra och en halv procent av summan av vadarbetsgivaren utgivit som lön till arbetstagare, j)införande av en särskild omsättningsskatt på handeln med aktier att utgå på försäljningsvärdet, 2.att vederbörande utskott utarbetar erforderlig lagtext m. m. avseende deovannämnda förslagen under 1. vid b), e), g), h) och j) dock i vad gäller b)skatteskalor samt i vad gäller h) med utgångspunkt i det av ledamoten reklamutredningens förslag fogade särskilda yttrandet. Beträffande motiveringen till yrkandena i motionen1973: 1991 hänvisas till motionen 1973: 1990. SkU1973: 44 4 Enligt 12 § förordningen (1947: 576)om statlig inkomtskatt skall bestämmas med vilka procenttal avgrundbeloppen statlig inkomstskatt skall ingå i preliminär skatt för kommandebudgetår. Procenttalet för första hälften av /74 skall varadetsamma som för innevarande budgetårs senare hälft. 1 förordningen (1972: 375)om storleken av statlig inkomstskatt som ingår i preliminär skatt /73 har procenttalet för /73 satts till 100. I propositionen framhålls att uttagsprocenten för tiden den1 juli alltså skall bli oförändrad. Vidare föreslås attuttagsprocenten även för tiden den 1 januariden fastställs till100. Utskottet har inte något att erinra mot förslaget ochtillstyrker således propositionen i denna del. I detta sammanhang behandlarutskottet vissa med anledning av propositionen väckta motioner, som inte harsamband med uttagsprocenten, och den vid början väckta motionen1973: 571. I syfte att stimulera vissa byggnadsinvesteringar beslutadesvid höstriksdag att skattskyldig, som driver rörelse, jordbruk ellerskogsbruk och som den 1 november 1972den sätter igång ny-, till- eller ombyggnad på fastighet för användning i förvärvskällan,vid taxeringen till statlig inkomstskatt skall erhålla ett särskiltinvesteringsavdrag, motsvarande av byggnadskostnad för arbete, som utförsunder tiden . Sådant avdrag medgesdock inte för bostadsbyggnad, hotell- eller restaurangbyggnad eller för s. k.oprioriterade byggnadsarbeten såsom bensinstation, parkeringshus, butiks-,kontors-eller banklokaler. Mot bakgrund av sysselsättningsläget på byggnadsområdetyrkas i motionen 1973: 1993 av herrar och att det särskilda investeringsavdragetför vissa byggnadsarbeten skall förlängas till att avse objekt som påbörjas t.o. Av propositionen framgår att regeringen beslutat attinvesteringsfonderna får användas för byggnadsinvesteringar även under kommandevinter. Också det privatfinansierade småhusbyggandet kommer att släppas frittinför , och beredskapsarbetena inom byggsektorn avses komma attligga på en hög nivå. Departementschefen framhåller vidare att en hög beredskapi den sysselsättningsskapande politiken är nödvändig bl. a. när det gällerbyggnadsområdet. Mot bakgrund härav och i avvaktan på den fortsattautvecklingen av byggnadsinvesteringarna är utskottet inte nu berett tillstyrkamotionärernas förslag och avstyrker således berörda yrkande i motionen 1973:1993. SkU 1973: 44 5 I motionen 1973: 1991 av m. fl.upprepar motionärerna sina i tidigare motioner vid årets riksdag framförda kravpå lättnader i inkomstbeskattningen för fysiska personer. Sålunda yrkas att enfyraårsplan för marginalskattesänkningar utarbetas, att barnfamiljernasskattesituation förbättras genom extra familjeavdrag för enarbetstagarfamiljeroch begränsad avdragsrätt för barntillsynskostnader, att folkpensionen görsskattefri och att den faktiska sambeskattningen slopas. Riksdagenhar på förslag av skatteutskottet i betänkande SkU 1973: 19 avstyrktsamtliga ovannämnda yrkanden med hänvisning till att frågorna behandlas ellerkommer att behandlas av skatteutredning. I nämnda betänkande harutskottet också framhållit att beskattningen som tid efter annan böromprövas och avvägas med hänsyn till penningvärdeförändringen och ändrade förutsättningari övrigt. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet ovannämnda yrkanden imotionen 1973: 1991. Frågan om premiering av sparandet via beskattningenhar på nytt aktualiserats i vissa motioner. Sålunda yrkas i motionen 1973: 1991av m. fl. att skattepolitiken skall inriktas på att stimuleratillväxten av sparandet. I motionen 1973: 1999 av herrar Ängström och Wirmarkyrkas att sparavdraget vid beräkning av inkomst av kapital på högst . för makar gemensamt skall höjas till . ochutformas i enlighet med principerna om individuell beskattning. Beträffandeyrkandet i motionen 1973: 1991 vill utskottet endast erinra om den nya form avstatlig premiering av sparandet, som beslutades vid föregående års riksdag(prop. 1972: 22, FiU 15 och SkU 16), och de speciella skattefavörer, som medgesenligt lagen (1972: 128) om skattefrihet vid premiering av sparande.Motionsyrkanden om höjning av sparavdraget har avvisatpå förslag av skatteutskottet (SkU 1973: 23) med hänvisning till att 1972 årsskatteutredning kommer att behandla utformningen av avdraget och därmedsammanhängande frågor vid sin översyn av beskattningen av fysiska personer. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet bifall till motionen 1973: 1991 i dennadel och till motionen 1973: 1999. Skatt enligt förordningen (1968: 430) ommervärdeskatt utgår fr. o. m. av beskattningsvärdet, vilketnormalt utgörs av priset inklusive skatt. Skattesatsen motsvarar 17,65 %av priset exklusive skatt. I vissa fall utgår skatten på reduceradebeskattningsvärden. Imotionen 1973: 1995 av m. fl. yrkas att mervärdeskatten pålivsmedel skall slopas fr. o. m. och i den vid riksdagensbörjan väckta motionen 1973: 571 av samma motionärer att inkomstbortfallet skall täckas genom skärpningar av kapitalbeskatt- SkU 1973: 44 6 ningen,företagsbeskattningen, reklamskatten och den allmänna arbetsgivaravgiften samtgenom slopande av avdragsrätten för representationskostnader och begränsningav rätten till avdrag för gäldränta. Herrar i och Hörbergbegär i motionen 1973: 1996 förslag till kommande riksdag om åtgärder, somsyftar till att slopa mervärdeskatten på baslivsmedel eller att undanröjaskattens prishöjande effekter. I motionen 1973: 1991 av m. fl.begärs utredning av möjligheterna att differentiera mervärdeskatten på livsmedel.Som motivering för de i motionerna framförda yrkandena rörande mervärdeskattenåberopas de ökade priserna pä livsmedel. Påförslag av skatteutskottet i betänkandet SkU 1973: 1 har avstatsfinansiella och skattetekniska skäl avslagit en partimotionfrån kommunisterna om avveckling av mervärdeskatten pålivsmedel. har också i olika sammanhang prövat ochavvisat de förslag till inkomstförstärkningar som lagts fram i motionen 1973:571 för att kompensera skattebortfallet genom förslaget om slopande avmervärdeskatten på livsmedel. I nyssnämnda betänkande framhöll utskottetvidare att det numera av godkända prisstoppet på vissa livsmedel varatt föredra framför en differentiering av mervärdeskatten. Med anledning avyrkandet i motionen 1973: 1996 vill utskottet också erinra om att den förraåret tillsatta jordbruksutredningen enligt sina direktiv bl. a. skall prövavalet av metod för att finansiera jordbruksstödet och därvid även undersökamöjligheterna att gå över till en lågprislinje. Med det anförda avstyrkerutskottet ovanämnda yrkanden i motionerna 1973: 571, 1973: 1991, 1973: 1995 och1973: 1996. Enligt nuvarande bestämmelser i förordningen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift skall arbetsgivare erlägga sådan avgift medbelopp motsvarande av utgivna löner i pengar eller naturaförmåner i form avkost eller bostad. Vidare skall fysisk person, som haft inkomst av här i riketbedriven rörelse eller inkomst av här belägen jordbruksfastighet som brukas avhonom, erlägga allmän arbetsgivaravgift s. k. egenavgift med beloppmotsvarande av denna inkomst i den mån arbetsgivare inte skall erläggasådan avgift för inkomsten. Imotionen 1973: 1991 av m. fl. yrkas att en plan för avveckling avden allmänna arbetsgivaravgiften skall fastställas. I avvaktan på en totalavveckling yrkar motionärerna vidare att avgiften skall sänkas inom detallmänna stödområdet och att möjligheterna att ge arbetsintensiva företag lägreavgift och slopa egenavgiften skyndsamt skall utredas. Sammaeller liknande motionsyrkanden har behandlats av ochavvisats. Med hänvisning till de motiveringar som anförts i betänkandena SkU1973: 24 och 1973: 29 avstyrker utskottet bifall till motionen 1973: 1991 äveni dessa delar. SkU 1973: 44 7 A. med bifall tillpropositionen 1973:125, såvitt den hänvisats till skatteutskottet,beslutar att statlig inkomstskatt för skattskyldig, som avses i 10 § 1 mom.förordningen (1947: 576) om statlig inkomstskatt, skall för /74ingå i preliminär skatt av grundbeloppet; 1. motionen 1973 2. motionen 1973 3. motionen 1973 4. motionen 1973 5. motionen 1973 6. motionen 1973 1993, såvitt den hänvisatstill skatteutskottet, 1995, såvitt den hänvisatstill skatteutskottet, Närvarande:herrar (), i (m), (), (),herrar (), Josefson i Arrie (c), Wärn-berg (s), i (fp), Caristein (s), (), (), i Trobro (m), Stadling(s). () och i (c). 1.av herrar i (m), Josefson i Arrie (c), i (fp),(), i Trobro (m). () och i (c), som dels ansett att det stycke i utskottets yttrande,som på s. 4 börjar med "Av propositionen" och slutar med"motionen 1973: 1993", bort ha följande lydelse: Aktiviteteninom byggnads- och anläggningssektorn ligger alltjämt på en låg nivå med högarbetslöshet som följd. är det angeläget att stimulera en fortsattkapacitetsutbyggnad inom industri och andra varuproducerande näringar. Imotionen 1973: 1993 liksom i motionen 1973: 1990 har framhållits angelägenhetenav att ytterligare stimulera byggnadsinvesteringarna. Utskottet tillstyrkerdärför yrkandet i motionen 1973: 1993 om en förlängning av det särskildainvesteringsavdraget för vissa byggnadsarbeten så att det kommer att avse ävensådana projekt, som påbörjats under den kommande vintern. lunda medges för objekt som påbörjas t. o. m. den 31 mars1974 för kostnader som nedläggs t. o. m. . dels ansett att utskottet under punkten B 3 bort hemställa att med bifall tillmotionen 1973: 1993 och med hänvisning till innehållet i motionen 1973:1990 antar följande Förordning om ändring i förordningen (1972: 718) omsärskilt investeringsavdrag för vissa byggnadsarbeten Härigenom förordnas, att 13 §§förordningen (1972: 718) om särskilt investeringsavdrag för vissabyggnadsarbeten skall ha följande lydelse. Fysisk eller juridisk person, som driver rörelse, jordbruk eller skogsbruk och som den 1 november 1972den igångsätter ny-, till- eller ombyggnad på fastighet för användning i förvärvskällan, får vid taxering till statlig inkomstskatt åtnjuta särskilt investeringsavdrag vid inkomstberäkningen för denna förvärvskälla. Avdraget göres vid taxering till statlig inkomstskatt för det beskattningsår för vilket taxering i första instans sker . Fysisk eller juridisk person, somdriver rörelse, jordbruk eller skogsbruk och som 1 november1972den igångsätter ny-, till- eller ombyggnad på fastighet föranvändning i förvärvskällan, får vid taxering till statlig inkomstskatt åtnjutasärskilt investeringsavdrag vid inkomstberäkningen för denna förvärvskälla. Avdraget göres vid taxering till statlig inkomstskatt fördet beskattningsår för vilket taxering i första instans sker eller1975. Särskilt investeringsavdrag utgör avbyggnadskostnad för arbete, som avses i 1 § första stycket och som utföresunder perioden den 1 november 1972den . Med byggnadskostnadförstås enligt denna förordning skattskyldigs kostnad för arbete som utförtsav den skattskyldige eller för dennes räkning på byggnad och för material somfogats in i byggnad . SärskUt investeringsavdrag utgör avbyggnadskostnad för arbete, som avses i 1 § första stycket och som utföresunder perioden den 1 november 1972den . Med byggnadskostnadförstås enligt denna förordning skattskyldigs kostnad för arbete som utförtsav den skattskyldige eller för dennes räkning på byggnad och för material somfogats in i byggnad , Har statsbidrag------------------------------ av bidraget. Särskiltinvesteringsavdrag--------------------- för fritidsändamål. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § Särskilt investeringsavdrag åt- Särskilt investeringsavdrag åt njutes endast om den skattskyldige njutes endast om den skattskyldige framställer yrkande om sådant av- framställer yrkande om sådant av drag i allmän självdeklaration och drag i allmän självdeklaration och företer tillfredsställande utredning företer tillfredsställande utredning om den byggnadskostnad på vilken om den byggnadskostnad på vilken avdrag skall beräknas. Avdrag åt- avdrag skall beräknas. Avdrag åt njutes endast om sådan kostnad njutes endast om sådan kostnad i förvärvskällan uppgått till minst i förvärvskällan uppgått till den den 1 november 1972den 31 decem- 1 november 1972den ber 1973. Denna förordning träder i kraftdagen efter den, då förordningen enligt därpå meddelad uppgift utkommit fråntiycket i . 2. av herrar i (m) och i Trobro(m), som dels anfört följande: I reservation till finansutskottets betänkande 1973: 29uttalar de ickesocialistiska representanterna att det höga skattetrycket ikombination med skattesystemets konstruktion har påverkat den ekonomiska utvecklingeni vårt land och att för betydande löntagargrupper uppnådda inkomstförbättringarnästan helt ätits upp av stigande skatter och priser. Vidare sägs att den förraåret tillsatta skatteutredningen med förtur bör behandla den högamarginalbeskattningen och det olyckliga sambandet mellan beskattningen ochsociala förmåner, som för många inkomsttagare i normala inkomstlägen ledertill helt orimliga marginaleffekter. I vår motion 1973: 1990 påpekas att den genomsnittligaindustriarbetaren knappast fått någon reell inkomstförbättring efter skattunder . a. mot den bakgrunden finner vi det starktmotiverat att en större andel än tidigare av ökningen av våra samlade resurserkommer inkomsttagarna till del i form av inkomstskattesänkningar. Det kan intevara rimligt att en vanlig inkomsttagare skall tvingas avstå mer till stat ochkommun än vad han själv får behålla av ett extraarbete eller enlöneförhöjning. Av den anledningen vidhåller vi vårt tidigare yrkande attriksdagen måtte fatta ett principbeslut om en plan förmarginalskattesänkningar. Som framhållits i moderata samlingspartiets egenskatteutredning , kan den ekonomiska utvecklingen i vårt land, inte minstefter en resursstimulerande skattereform, förväntas ge erforderligt utrymme fören meningsfull skatteomläggning. SkU 1973: 44 10 ankommapå den offentliga skatteutredningen att lägga fram förslag till en sådan planför marginalskattesänkningar. Enytterligare förutsättning för en verklig sänkning av inkomstskattenför vanliga inkomsttagare är att den offentliga sektorn iakttar sparsamhet medskattemedel. Vi har därför i vår motion 1973: 241 förordat tillsättandet av enparlamentarisk besparings- och rationaliseringsutredning. Med hänsyn tillbetydelsen av ett stabilt penningvärde och behovet av hög konjunkturpolitiskberedskap, bör olika sparfrämjande åtgärder övervägas som komplement till eninkomstskattesänkning. Detförutsätts vidare att effekterna av en omläggning till lägre skattesatserbeaktas av arbetsmarknadens parter. Intresse härför har kommit till klartuttryck i den allmänna debatten. Detkan slutligen påpekas att en successiv sänkning av skattesatserna börkombineras dels med rätt till avdrag för faktiska barntillsynskostnader, delsmed ett särskilt avdrag för enarbetstagarfamiljer på , dels med enlösning av de faktiskt sambeskattades problem och dels med särskildaskattelättnader för folkpensionärerna i enlighet med vad som sägs i våramotioner 1973: 558 och 1973: 561, innebärande höjda grundavdrag förfolkpensionärerna. delsatt utskottet under punkten B 2 bort hemställa att med bifall till motionen 1973: 1991måtte fatta principbeslut om en fyraårsplan för marginalskattesänkningar medikraftträdande . avherrar Josefson i Arrie (c), i (fp), (). ()och i (c): Defrågor som aktualiseras i motionerna 1973: 571, 1973: 1991, 1973: 1995, 1973:1996 och 1973: 1999 har varit föremål för behandling i skatteutskotteti anslutning till väckta motioner. Vi vidhåller givetvis de då intagnaståndpunkterna. Närdet gäller skattepolitikens allmänna inriktning har ochfolkpartiet i motionen 1973: 1022 angett riktlinjer för den förra årettillsatta skatteutredningens arbete. Yrkandena har behandlats i skatteutskottetsbetänkande SkU 1973: 19. Vi har därvid bl. a. betonat att vissa frågor, därjusteringar är angelägna och som berör skilda låg- och mellaninkomstgrupper,bör kunna behandlas med förtur av utredningen och sålunda kunna lösas relativtsnabbt. Det gäller framför allt förbättringar av barnstödet, avskaffande av denfaktiska sambeskattningen, införande av hemmamakebidrag, införande avinflationsskydd SkU 1973: 44 11 iskattesystemet och justeringar av marginaleffekterna i skatte- och bidragssystemet. Närdet gäller folkpensionärernas skatteförhållanden vill vi erinra om attriksdagen i anledning av motioner från och folkpartietbegärde att skatteutredningen särskilt skulle beakta det otillfredsställanderesultat, som nuvarande skatte- och bidragsregler kan leda till för folkpensionärerna(1972: 32). Utredningen har senare fått tilläggsdirektiv av denna innebörd. Olikaförslag till åtgärder för att stimulera det enskilda sparandet har behandlats iskatteutskottets betänkande SkU 1973: 23. Vi vill också erinra om, att och folkpartieti motionen 1973: 1993 i anledning av kompletteringspropositionen hemställt omförslag till höstriksdagen beträffande ett system för att stimulera detenskilda sparandet. Detta yrkande behandlas av finansutskottet. Vadgäller frågan om mervärdeskatten på livsmedel har vi i skatteutskottetsbetänkande SkU 1973: 1 upprepat den tidigare framförda ståndpunkten attskatteutredningen förutsättningslöst bör pröva olika möjligheter att meralångsiktigt komma till rätta med de problem, som hänger samman medmervärdeskattens fördyrande verkan på livsmedel. Möjligheter föreligger attinföra ett särskilt konsumtionsstöd, som eliminerar eller väsentligt reducerarmedvärdeskattens prishöjande effekter på viktiga livsmedel. Ett sådant system innebäratt hela eller en del av mervärdeskatten restitueras. börfömtsättningslöst pröva för- och nackdelar även med en differentieradmervärdeskatt. I likhet med det nu gällande prisstoppet påverkar varken endifferentiering av skatten eller ett konsumtionsstöd jordbraksavtalet. Arbetsgivaravgiftensutformning har behandlats i skatteutskottets be-tänkanden SkU 1973: 24 och SkU1973: 29. Vi har därvid hemställt om skyndsam utredning beträffande avgiftensutformning.