bet · FW01KU26 · 1973-12-31 00:00:00 — Innan avtal i förhandlingsfråga har träffats ellerförhandling annars har slutförts eller förslag som avses i 9 kap. I 1 §regeringsformen har framlagts för delegationen, får ledamot, suppleant ellertjänsteman ej utan delegationens tillstånd yppa vad som har förekommit vidsakens behandling i delegationen. Ti Iläggs bes täm melser I förhandlingsfrågor rörandeanställningsvillkor för arbetstagare hos och dess myndigheteröverlägger lönedelegationen med talmannen eller med annan ledamot avriksdagens förvaltningsstyrelse som styrelsen förordnar. Tilläggsbestämmelserna 4.1 1.1-4äger motsvarande tillämpning på lönedelegationen. Lönedelegationen skall före den 15januari lämna redogörelse för sin verksamhet underföregående år. Vid redogörelsen fogas avtal och andra handlingar som harunderställts delegationen för godkännande. Ledamot, suppleant eller tjänstemanskall första gången han är närvarande vid sammanträde med delegationen avgivaförsäkran om att han skall iakttaga tystnadsplikten. Lönedelegationen förordnar sekreterare åt sig. Val av fullmäktige i avser riksdagensvalperiod. Fullmäktige väljer inom sig en chef för samtinom eller utom sig en vice chef för . Är denne icke självfullmäktig, skall han vara särskild suppleant för riksbankschefen i fullmäktigeoch som sådan ha företräde till tjänstgöring framför övriga suppleanter. Val av ledamöter i utrikesnämnden avser riksdagensvalperiod. För talmannen är vice talman suppleant i utrikesnämnden. Antaletvalda suppleanter skall vara nio. sammanträder inomstängda dörrar. Statsministern får medgiva att även annan än ledamot, suppleant,statsråd och tjänsteman är närvarande. Tilläggsbestämmelserna 4.1 1.4 och8.5.4 äger motsvarande tillämpning på utrikesnämnden. Sekreterare hos nämndenförordnas av regeringen. Suppleant i utrikesnämnden skallalltid underrättas om nämndens sammanträden. För ändamål som avses i 13 kap. 2 §regeringsformen sammanträder utrikesnämndens ledamöter på kallelse av talmanneneller, vid förfall för honom, vice talman, ävensom på kallelse av två avnämndens övriga ledamöter. Förhandlingarna ledes a talmannen, av vice talmaneller, om ingen av dem är tillstädes, av den av de närvarande ledamöterna somhar varit ledamot av längst tid. Om två eller flera har tillhörtriksdagen , har den äldste av dem företräde. Är vid omröstning tillbeslut rösterna lika delade, gäller den mening som ordföranden biträder. Val av ombudsman gäller för tidenfrån valet till dess nytt val har förrättats under fjärde året därefter. Påhemställan av del utskott som granskar berättelse över ombudsmans verksamhetkan dock entlediga ombudsman som ej åtnjuter riksdagensförtroende. Vid val med slutna sedlar av ombudsman tillämpas förfarandet i 1 §andra stycket. Avgår ombudsman i förlid, skall väljaefterträdare för ny fyraårsperiod. väljer en eller flera personer atl tjänstgöra iombudsmans ställe. Bestämmelserna i första och andra styckena om ombudsman ägermotsvarande tillämpning på ställföreträdare. utser inom20 dagar från det att utskottet har blivit tillsatt en delegation,JO-delegationen, bestående av sex ledamöter i utskottet, för att då riksdagensonibudsman påkallar det samråda med ombudsman om arbetsordningen eller i andrafrågor av organisatorisk art. Val av ombudsman ochställföreträdare beredes av JO-delegationen, som därvid samråder med de avpartigrupperna utsedda ledamöterna i talmanskonferensen. revisorer skall vara tolv. De väljes förriksdagens valperiod. väljer bland revisorerna en ordförande och eneller flera vice ordförande. Ordföranden och varje vice ordförande väljes försig. krigsdelegation bestårav talmannen som ordförande och av femtio andra ledamöter, vilka riksdagenväljer för valperiod. Riksdagsledamot är behörig att vara ledamot ikrigsdelegationen utan hinder av att han tillhör regeringen. Suppleanterskall icke utses till krigsdelegationen. Får ledamot varaktigt förfall när delegationen har trätt iriksdagens ställe, utses annan riksdagsledamot till ersättare i den ordning somär angiven i 7 kap. 12 § första stycket. Det åligger krigsdelegationensordförande och vice ordförande att förbereda delegationens verksamhet för denhändelse delegationen skulle träda i ställe. Bestämmelserna i 4 kap. 12 § samttilläggsbestämmelserna 4.11.1 andra stycket och 4.11.2 och 4 äger motsvarandetillämpning på krigsdelegationen under tid då delegationen ej är i riksdagensställe. kan meddela närmare bestämmelser för riksdagensorgan. BESTÄMMELSER OM PERSONAL OCH FÖRVALTNING Kammaren utser enkammarsekreterare. Val av kammarsekreterare äger rum vid början av riksmötetnärmast efter ordinarie val till och gäller för tiden till dess nyttval av kammarsekreterare förrättas. Kammarsekreteraren låter föra protokollet vid sammanträdemed kammaren. Han expedierar beslut och biträder i övrigt talmanneni riksdagsarbetet. Vid val med slutna sedlar avkammarsekreterare tillämpas det förfarande som angives i 8 kap. I § andrastycket. och är sekreterare i krigsdelegationen. Han för protokoll vidsammanträde med talmanskonferensen. Utskotten biträdes av sekreterare.Huvudsekreteraren hos utskott skall vara svensk medborgare. Styrelsen består av talmannen somordförande och åtta andra ledamöter, vilka väljer inom sig förriksdagens valperiod. förvaltningskontorskall, såvitt gäller och myndigheter, i den omfattningriksdagen bestämmer 1. handlägga frågor angående förhandlingar om anställnings- och arbetsvillkor förarbetstagare samt andra personalfrågor, 2. meddelagemensamma förvaltningsbestämmelser, 3. göraupp förslag lill anslag på statsbudgeten. Förvaltningskontoret handlägger i övrigt, enligt vad närmare föreskriver,frågor om förvaltningen inom och frågor om förvaltning av ekonomisknatur inom myndigheter, utom och särskild myndighet somavses i 9 kap. 10 § andra stycket regeringsformen. Besvär över beslut av riksdagensorgan i förvaltningsärende mot vilket talan får föras enligt vad som ärföreskrivet därom, prövas av regeringsrätten i de fall som särskiltbestämmer och i övriga fall av besvärsnämnd. bestårav ordförande, som skall inneha eller ha innehaft domarämbete och ej varaledamot av , och fyra andra ledamöter, valda inom riksdagen.Ordföranden väljes särskilt. till besvärsnämnden avser riksdagensvalperiod. För ordföranden skall finnas en ersättare. Vad somföreskrives om ordföranden äger motsvarande tillämpning på ersättaren. Vid val med slutna sedlar avordförande i besvärsnämnden tillämpas det förfarande som angives i 8 kap. 1 §andra stycket. Riksdagsledamot skall av statsmedelåtnjuta arvode för sitt uppdrag. Bestämmelser härom, om andra ekonomiskaförmåner i anledning av uppdraget och om gottgörelse till ersättare förriksdagsledamot meddelas i lag. Om tillgång för riksdagensledamöter och organ till bibliotek och om bistånd i övrigt åt dem medsakuppgifter för riksdagsarbetet samt om utskotts och ledamöters studieresorfinns särskilda föreskrifter. Utskott får besluta, atlföreträdare för utskottet skall företaga studieresor för att inhämtaupplysningar i ämne inom dess beredningsområde. Utskott skall samråda med talmanskonferensen, innan detfattar beslut om utrikes studieresa. skall uttala sig om ivad mån resan lämpligen bör genomföras. Därvid skall hänsyn tagas tillriksdagens internationella förbindelser, lill kostnaderna och till omständigheternai övrigt. kan meddela närmare bestämmelser omutskottens studieresor. Ledamot av kan erhålla stipendium förenskild studieresa. kan meddela närmare bestämmelser omsådana resor. Åtal mot här angivenbefattningshavare för brott, begånget i utövningen av hans uppdrag ellertjänst, får beslutas, 1. åtal motfullmäktig i eller någon av revisorer endast avfinansutskottet, 2. åtal motledamot av förvaltningsstyrelse, av valprövningsnämndeller av besvärsnämnd eller mot ombudsman ellerkammarsekreteraren endast av . kan föreskriva atl vad i första stycket sägs ombeslut om åtal mot fullmäktig i ej skall tillämpas i fråga om brott,begånget vid handläggningen av fråga angående in- eller utförsel av valuta. 14 1973.4 saml. Vad i 8 § första stycket sägs ombeslut om åtal mot fullmäktig i skall ej tillämpas i fråga om brott,begånget i utövningen av beslutanderätt enligt valulalagen(1939:350). Om behörighet alt besluta om åtalmot vissa andra befattningshavare än de i 8 § nämnda finns särskildaföreskrifter. Genom dennariksdagsordning upphäves den äldre riksdagsordningen. Den äldreriksdagsordningen skall dock med nedan angivna undantag tillämpas i stället förden nya riksdagsordningen till utgången av det år under vilket riksdagenslutligt antager den nya regeringsformen samt, i de fall då så nedan angives,även därefter. Föreskriften i5 § första stycket andra punkten i den äldre riksdagsordningen samt föreskrifternai 34 § första stycket första och andra punkterna och tredje stycket i sammariksdagsordning skall tillämpas i stället för motsvarande föreskrifter i dennariksdagsordning så länge konung, föreskrifterna i 34 § i fråga om lagtima . Om tillämpning av bestämmelserna i 14 § i den äldreriksdagsordningen om rösträtt vid val till gäller vad som följer avföreskriften i 2 andra stycket andra punkten övergångsbestämmelserna tillregeringsformen. Om tillämpning vid val till , som äger rum föreden tidpunkt då den äldre riksdagsordningen enligt I skall upphöra atttillämpas, av bestämmelser i 3 kap. i den nya regeringsformen och i annan lag istället för motsvarande föreskrifter i den äldre riksdagsordningen föreskrivesi 2 tredje stycket övergångsbestämmelserna till regeringsformen. 1 fråga omsådant val skall ej heller beslämmelserna i den äldre riksdagsordningen omutfärdande och om granskning av fullmakt tillämpas. Vid riksdag som medanledning av valet sammanträder före nämnda tidpunkt skall tillämpasföreskrifterna i denna riksdagsordning i I kap. 5 § första stycket, 8 och 9 §§med tilläggsbestämmelser samt 8 kap. 12 § andra stycket ävensom bestämmelsen iförsta stycket sistnämnda paragraf om krigsdelegationens sammansättning.Bestämmelsen i 53 § andra stycket i den äldre riksdagsordningen skall i frågaom sådan riksdag gälla varje ledamot av statsrådet. Bestämmelsen i 5 kap. 8 § första stycket i dennariksdagsordning skall gälla i fråga om sådant förslag till ändring iriksdagsordningen som behandlar före den under 1 angivna tidpunkten. Lagtima skall underdet år, då den nya riksdagsordningen enligt I börjar tillämpas, inledas eller den dag som följer av bestämmelserna i 3 kap. i den nya regeringsformen om första sammanträde efter extra val. Uppskov enligt 2 § sjätte stycket i den äldre riksdagsordningen med avslutan de till dag efter får ej beslutas. 1 fråga om lagtima som avses i första stycketskall tillämpas vad i denna riksdagsordning föreskrives om lagtima somhar inletts , september eller oktober. Val inom , som enligt särskild föreskriftskall avse tid motsvarande valperiod, förrättas vid början av det under 3 angivna för återstoden av valperioden. Motsvarande mandat perioder som enligt äldre bestämmelser skulle löpa upphör därmed att gälla. Talmannen och vice talmännen vid den riksdag, som avslutasvid det under 1 angivna , kvarstår i sina uppdrag till dess lagtimariksmöte enligt 3 inledes. Om val av ledamöter och ersättare i valprövningsnämndenär föreskrivet under 2 övergångsbestämmelserna till regeringsformen. Vid den riksdag, som avslutas vid det under 1 , kan ärende enligt 58 § tredje stycket i den äldre riksdagsordningen uppskjutas till lagtima som sägs under 3. Uppskjutet ärende skall avgöras inom den tid som föreskrives i 5 kap. 10 § i denna riksdagsordning. Har avgörandet av vilande förslag till grundlag med stödav 64 § i den äldre riksdagsordningenuppskjutits över den under 1 angivna tidpunkten, skall ärendet upptagas vid detlagtima som sägs under 3. Om ärendets fortsatta handläggning gällervad som föreskrives i 5 kap. 12 § i denna riksdagsordning. Befogenhetenatt åtala brott av befattningshavare, som angives i 9 kap. 8 § i denna riksdagsordning,skall bedömas efter äldre lag om, när handlingen företogs, för åtal gälldeförutsättning som ej har upptagits i denna riksdagsordning. Förekommer ilag eller annan författning bestämmelse som syftar på riksdagssession eller iövrigt på sammanträdesperiod med , skall bestämmelsen i stället gällariksmöte. Andra stycket i övergångsbestämmelserna tillkungörelsen (1971:2) om beslutade ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen skall alltjämt äga tillämpning. Propositionens förslag till ändring i successionsordningen ändring i successionsordningen' Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skulle den olycka tima, att hela (Denna paragraf utgår.) koriungahuset,inom vilket arvsrätten till riket räknas, antingen på manliga sidan utginge,eller genom uraktlåtande av vad denna successionsordning uttryckligen föreskriver,förlorat successionsrätt, vare tronen ledig till nytt val, och utkore då RiksensStänder ett nytt konungahus. Successionsordningen skalltillämpas i sin nya lydelse från ingången av året efter det under vilket dennya regeringsformen har antagits slutligt. 'Successionsordningen omtryckt 1965:817. Propositionens förslag till ändringar itryckfrihetsförordningen Det skall ock stå envar fritt att, i alla de fall då ej annat är i denna förordning föreskrivet, meddela uppgifter och underrättelser i vad ämne som helst för offentliggörande i tryckt skrift till dess författare eller utgivare eller, om för skriften finnes särskild redaktion, till denna eller till företag för yrkesmässig förmedling av nyheter till periodiska skrifter. I överensstämmelse med de iregeringsformen fastställda grunderna för en allmän tryckfrihet och tillsäkerställande av ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning skall detstå varje svensk medborgare fritt att, med iakttagande av de bestämmelser somäro i denna förordning meddelade till skydd för enskild rätt och allmänsäkerhet, i tryckt skrift yttra sina tankar och åsikter, offentliggöraallmänna handlingar saml meddela uppgifter och underrättelser i vad ämne som Med tryckfrihet förstås varje svensk medborgares rätt att,utan några av myndighet eller annat allmänt organ i förväg lagda hinder,utgiva skrifter, att sedermera endast inför laglig domstol kunna tilltalas förderas innehåll, och att icke i annat fall kunna straffas därför, än om dettainnehåll strider mot tydlig lag, given att bevara allmänt lugn, utan attåterhålla allmän upplysning. I överensstämmelse med de i första stycket angivnagrunderna för en allmän tryckfrihet och till säkerställande av ett frittmeningsutbyte och en allsidig upplysning skall det stå varje svensk medborgarefritt att, med iakttagande av de bestämmelser som äro i denna förordningmeddelade till skydd för enskild rätt och allmän säkerhet, i tryckt skriftyttra sina tankar och åsikter, offentliggöra allmänna handlingar samt meddelauppgifter och underrättelser i vad ämne som helst. Privilegier å skrifters utgivande må icke meddelas; Konungen Privilegier å skrifters utgivande må icke meddelas; regeringen ' Förordningen omtryekt 1971:273. Om den rätt, som tillkommer upphovsman till htterärt eller konstnärligt verk eller framställare av fotografisk bild, och om förbud mot att återgiva litterärt eller konstnärUgt verk på ett sätt, som kränker den andliga odlingens intressen, gälle vad i lag är stadgat. Nuvarandelydelse dock obetaget att förnya sådana till allmänna inrättningars understöd redan förlänta privilegier, varje gång på högst tjugu år. Föreslagenlydelse dock obetaget att förnya sådana till allmänna inrättningars understöd redan förlänta privilegier, varje gång på högst tjugu år. Till främjande av ett frittmeningsutbyte och en allsidig upplysning skall, i den ordning nedan sägs, varjesvensk medborgare äga fri tillgång till allmänna handlingar. I denna rätt mågälla allenast sådana inskränkningar som påkallas antingen av hänsyn tillrikets säkerhet och dess förhållande till främmande makt eller i anledning avmyndighets verksamhet för inspektion, kontroll och annan tillsyn eller förbrotts förekommande och beivrande eller till skydd för statens, menighetersoch enskildas behöriga ekonomiska intresse eller av hänsyn till privathvetshelgd, personlig säkerhet, anständighet och sedlighet. I särskild av Konungen och riks- I särskild lag skola noga angivas dagen samfällt stiftad lag skola de fall, då enligt nyssnämnda grunder allmänna handlingar skola hållas hemhga. nogaangivas de fall, då enligt nyssnämnda grunder allmänna handlingar skola hållashemliga. Ändring, som avses i 10 §, skall sökas hos den myndighet,som har att upptaga klagan över beslut eller åtgärd i det mål eller ärende,till vilket handlingen hör, eller om klagan ej är tillåten i sådant mål ellerärende eller handlingen ej tillhör mål eller ärende, som myndigheten har atthandlägga, hos den myndighet, som i allmänhet har att upptaga klagan över myndighetensbeslut eller åtgärder. Vad nu sagts gälle ock angående den ordning i vilkenändring skall, sökas. I stället för hos Konungen i statsdepartementen skalländring sökas hos regeringsrätten. Ändring, som avses i 10 §, skall sökas hos den myndighet,som har att upptaga klagan över beslut eller åtgärd i det mål eller ärende,till vilket handlingen hör, eller om klagan ej är tillåten i sådant mål eller ärendeeller handlingen ej tillhör mål eller ärende, som myndigheten har atthandlägga, hos den myndighet, som i allmänhet har att upptaga klagan över myndighetensbeslut eller åtgärder. Vad nu sagts gälle ock angående den ordning i vilkenändring skall sökas. I stället för hos regeringen skall ändring sökas hosregeringsrätten. Finnes enligt vad ovan sagts ej behörig myndighet, skalländring sökas i fråga om beslut av kommunalmyndighet hos länsstyrelse,beträffande beslut av myndighet, som lyder under länsstyrelse, domkapitel,styrelse, ämbetsverk eller annan Konungen underställd myndighet, hos denöverordnade myndigheten samt i andra fall hos regeringsrätten. Angående beslutav myndighet, som tillhör eller lyder under , gälle dock vad riksdagenbestämmer. Finnes enligt vad ovan sagts ej behörig myndighet, skalländring sökas i fråga om beslut av kommunalmyndighet hos länsstyrelse,beträffande beslut av myndighet, som lyder under länsstyrelse, domkapitel,styrelse, ämbetsverk eller annan regeringen underställd myndighet, hos denöverordnade myndigheten samt i andra fall hos regeringsrätten. Angående beslutav myndighet, som tillhör eller lyder under , gälle dock vad riksdagenbestämmer. Finnes hos myndighet allmän handling, som skall hållas hemlig, och anser myndigheten särskild åtgärd behöva vidtagas till beredande av trygghet mot obehörigt utlämnande, äger myndigheten förse handlingen med anteckning därom att den är hemlig. Sådan anteckning skall innehålla uppgift å det lagrum, som åberopas för handlingens hemlighållande, dagen för anteckningen samt den myndighet, som låtit verkställa anteckningen. Ej må i annan ordning än i detta lagrum sägs handling förses med anteckning därom att den är hemlig. Beträffande särskilda slag av handlingar, vilkashemlighållande för rikets säkerhet är av synnerlig betydelse, äger Konungenförordna att viss myndighet skall pröva fråga om utlämnande. Har sådantförordnande meddelats, skall å handling som däri avses, jämte de uppgifter somangivas i första stycket, antecknas den myndighet, som sålunda är behörig attpröva fråga om utlämnande. Framställning hos annan myndighet att utbekommahandling, vara dylik anteckning skett, skall oför-dröjligen på sökandensbegäran hänskjutas till den behöriga myndigheten. Beträffande särskilda slag av handlingar, vilkashemlighållande för rikets säkerhet är av synnerlig betydelse, äger regeringenförordna att viss myndighet skall pröva fråga om utlämnande. Har sådantförordnande meddelats, skall å handling som däri avses, jämte de uppgifter somangivas i första stycket, antecknas den myndighet, som sålunda är behörig attpröva fråga om utlämnande. Framställning hos annan myndighet att utbekommahandling, vara dylik anteckning skett, skall oför-dröjligen på sökandensbegäran hänskjutas till den behöriga myndigheten. Vad i 1 och 3 §§ är stadgat om författares anonymitet skall även avse utgivare av tryckt skrift som ej är periodisk. Bestämmelserna i 1 och 2 §§ om författares anonymitetskola äga motsvarande tillämpning i fråga om den som, utan att vara författare,på sätt i 1 kap. 1 § andra stycket sägs lämnat meddelande för offentliggörandei tryckt skrift, stadgandet i 2 § även beträffande meddelande, avsett förtryckt skrift, som ej är periodisk. Bestämmelserna i 1 och 2 §§ om författares anonymitetskola äga motsvarande tillämpning i fråga om den som, utan att vara författare,på sätt i 1 kap. 1 § tredje stycket sägs lämnat meddelande föroffentliggörande i tryckt skrift, stadgandet i 2 § även beträffandemeddelande, avsett för tryckt skrift, som ej är periodisk. Av varje tryckt skrift, somframställts vid boktryckeri här i riket, skall boktryckaren, medskriftens utgivande, för granskning avlämna ett exemplar (granskningsexemplar),i till chefen för och å annan ort till hansdär förordnade ombud. Efter medgivande av chefen för nämnda departement må dockmed skriftens avlämnande anstå tiU efter utgivandet. Granskningsexemplar skall vara fullständigt och felfrittsamt i övrigt i samma skick som de för spridning avsedda exemplaren. Vad i första stycket föreskrivits Vad i första stycket föreskrivits skall ej avse bild- eller tillfällig- skall ej avse bild- eller tillfällig- hetstryck och ej heller meddelanden från offenthg myndighet. Konungen äger ock i andra fall medgiva undantag från vad i första stycket föreskrivits. hetstryckoch ej heller meddelanden från offentlig myndighet. Regeringen äger ock iandra fall medgiva undantag från vad i första stycket föreskrivits. Angående skyldighet för boktryckaren att avlämna för bibliotek avsedda exemplar av tryckt skrift meddelas bestämmelser i lag. Har meddelande, som enligt 1 kap. I § andra stycketavlämnats för offentliggörande i tryckt skrift, icke blivit infört i skriften Har meddelande, som enligt I kap. 1 § tredje stycketavlämnats för offentliggörande i tryckt skrift, icke bhvit infört i skriften Om någon genom att lämna meddelande till annan förövar uppror, högförräderi, landsförräderi, landssvek, spioneri, grovt spioneri eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott, så ock om någon som på grund av allmän befattning eller i och för utövande av lagstadgad tjänsteplikt erhållit kännedom om förhållande, varom han eljest enligt lag har att iakttaga tystnad, uppenbarar vad han sålunda erfarit, må, ehuru meddelandet skett för offentliggörande i tryckt skrift, gärningen åtalas och ansvar därför ådömas enligt vad därom är stadgat. Om ansvar för utlämnande av allmän handling, som skall hållas hemlig, stadgas i den särskilda lag, som avses i 2 kap. 1 §. Med beaktande av det i 1 kap. angivna syftet med en allmän tryckfrihet skall såsom otillåtet yttrande i tryckt skrift anses sådan enligt lag straffbar framställning som innefattar: 2. krigsanstiftan, såframt fara för att riket skall invecklas i krig eller andra fientligheter framkallas med utländskt bistånd; Nuvarandelydelse Och innefattar det ärekränkning mot enskild person, gälle om ansvarför sådan ärekränkning vad i lag är stadgat. 1. högförräderi, förövat med uppsåt att riket eller deldärav skall med våldsamma eller eljest lagstridiga medel eller med utländsktbistånd läggas under främmande makt eller bringas i beroende av sådan makteller att del av riket skall sålunda lösryckas eller att åtgärd eller beslut avKonungen, eller högsta domarmakten skall med utländskt biståndframtvingas eller hindras, såframt gärningen innebär fara för uppsåtetsförverkligande; försök, förberedelse eller stämpling till sådanthögförräderi; 3. uppror, förövat med uppsåt att statsskicket skall medvapenmakt eller eljest med våldsamma medel omstörtas eller att åtgärd ellerbeslut av Konungen, eller högsta domarmakten skall sålundaframtvingas eller hindras, såframt gärningen innebär fara för uppsåtetsförverkligande;