bet · FW01JuU15 · 1973-12-31 00:00:00 — Den i motionen 1973:1085 berörda biblioteksverksamhetenvid fångvårdsanstalterna och de allmänna häktena ombesörjs av folkbiblioteken,som härför får en åriig ersättning av . per vårdplats närdet gäller fångvårdsanstalter och . per vårdplats när det gäller häkten.Under år 1971 påbörjades en sexårig upprustningsplan förbiblioteksverksamheten, syftande tUl att varje intagen skall få tillgång tillett kommunalt biblioteks samlade utbud av information, material ochallmänkulturella aktiviteter samt möjlighet tUl regelbunden kontakt medyrkesutbildad bibliotekarie. Med hänsyn tUl medelstUlgången har det blivitnödvändigt att revidera planen. Maj:ts förslag till anslagsberäkningför kommande budgetår medger icke någon utvidgning av verksamheten i enlighetmed planen. Yrkandet i motionen - innebärande ett med . iförhållande till Kungl. Maj:ts förslag förhöjt anslag syftar tUl attmöjliggöra en fortsatt upprustning av biblioteksverksamheten. Motionärernapåpekar att kommunernas kostnader för verksamheten i betydande grad överstigerden ersättning som utgår; ersättningen täcker inte ensbokslitaget. Med hänsyn till det kärva ekonomiska klimatet föreligger enligtmotionärerna risk för att kommunerna kommer att minska sina anslag förändamålet, med en ytterligare försämring av bokläneverksam-heten som följd. En väl fungerande biblioteksverksamhet vid kriminalvårdensanstalter utgör enligt utskottets mening ett värdefullt inslag i det system avaktiviteter på anstalterna som bidrar tUl de intagnas anpassning i samhället. Ett förverkligande av den ovan nämnda upprustningsplanen för biblioteksverksamheten bör därför eftersträvas. Enförstärkning enligt den revidering av planen som gjortkräver en uppräkning av medelsanvisningen med . under ett vart av defem närmaste åren. Vid bedömningen av anslagsbehovet får enligt utskottetsmening hänsyn tas tUl den nya situation som föranleds av det föreslagna nyaanstaltssystemet. För riksanstalterna, framför allt de med hög grad avslutenhet, kan förutses behov av biblioteksservice i enlighet med planen. Närdet gäller lokalanstalterna bör emellertid beaktas de möjligheter tUlutnyttjande av den lokala kommunala biblioteksverksamheten som följer avförslaget. Att de som är intagna på lokalanstalt i betydande utsträckningbereds tUlfälle att själva göra boklån på platsens bibliotek står enligtutskottets mening i god överensstämmelse med ett av huvudsyftena bakomanstaltsreformen, nämligen att de intagna skall få möjlighet att uppehållasociala och personliga kontakter utanför anstalten. Med hänsyn tUl det anförda finner utskottet attmedelsbehovet för tiUgodoseende av erforderlig upprustning avbiblioteksverksamheten under nästkommande budgetår bör beräknas tUl det avmotionärerna angivna beloppet. I enlighet härmed tUlstyrker utskottet bifalltUl motionen 1973:1085. A. att bemyndigar Kungl.Maj:t att inrätta en extra ordinarie tjänst som överläkare i SkBe 3, B. att beträffande denandliga vården inom anstalter na avslår motionen 1973:404, C. att beträffandemedelsberäkningen i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och med bifaU till motionen 1973:1085 tiU Fångvårdsanstalterna för budgetåret 1911111A anvisar ett förslagsanslag av . Maj:t har under punkten F3 (s.168171) föreslagit att dels bemyndiga Kungl. Maj:t att inrätta en extraordinarie tjänst som överläkare i SkBe 3, dels tUl Frivården för budgetåret \913I14 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1973:266 av . (fp) hemställs att under anslaget Frivården anvisar . utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit avseende tjänster för 17 assistenteroch fem biträden iinder ett halvt budgetår för intensifieradövervakningsverksamhet (yrkande A 3). I motionen 1973:403 av herrGustafsson i m. fl. (s, c, fp, m) hemställs att vidbehandlingen av förevarande anslag beslutar att skyddskonsulentdistriktdelas på sätt som föreslagits av . Maj:ts förslag tUlmedelsanvisning under punkten innebär en kraftig satsning på en fortsattutbyggnad av frivården i enlighet med de riktlinjer härför som utskottet i detföregående uttalat sin anslutning tUl. Sålunda tUlförs frivården bl. a. medel för35 tjänster som assistent och elva tjänster som biträde fr. o. m. den 1 januari1974 för att bereda ett ökat antal dömda med svår social missanpassningmöjlighet att erhålla frivårdstjänstemän som övervakare. För förbättradhandledning och administration såvitt gäller personundersökningsverksamhetentUlförs frivården medel för ytterligare 30 tjänster som assistentoch 15 tjänster som biträde. För förstärkning av frivårdens kurativa verksamhetvid de allmänna häktena beräknas vidare medel under ett halvt budgetår för åttatjänster som assistent. Betydande resursförstärkningar föreslås också förbehandlings- och stödåtgärder samt för bildnings- och kontaktverksamhet blandfrivårdsklienter och intagna på allmänna häkten. För behandling av narkomanerinom frivårdsklientelet i föreslås inrättandet av en extraordinarie tjänst som överiäkare samt medel för en översköterska. Den totalapersonella förstärkningen enligt Kungl. Maj:ts förslag uppgår till 101tjänster. Yrkandet i motionen 1973:266 om en uppräkning av anslagetför att möjliggöra tUlsättandet av vissa ytterligare tjänster framför allt påassistentplanet bör ses i sammanhang med de riktlinjer för en förstärkning avövervakningsverksamheten i fråga om det socialt och kriminellt mest belastadeklientelet, som utskottet berört i det föregående. I enlighet med vad utskottetdär anfört bör Kungl. Maj:ts förslag till resursförstärkning för den period avreformarbetet som infaller under nästkommande budgetär godtas. Utskottet avstyrkerdärför bifall till motionen 1 973:266 i nu berörd del. 1 överensstämmelse med förslag av kriminalvårdsstyrelsenom viss om reglering av skyddskonsulentdistrikt framställs i motionen 1973:403yrkande om uppdelning av distrikt. I motionen framhålls att distriktet,som omfattar hela Göteborgs- och län utom , betjänas aven skyddskonsulent och assistenter med expedition i . a. tUl att huvudparten av distriktets klienter finns i och under framhållandeav att det stora avståndet mellan och distriktets nordliga delförsvårat en tUlfredsställande verksamhet där föreslär motionärerna att ettnytt distrikt bildas med som stationeringsort. Den av och motionärerna föreslagnaindelningsändringen i bygger på de resultat somorganisationsutredningen om kriminalvård i frihet redovisade (stencilJu 1970:12). a. sådana förhållanden som distriktets geografiska utbredningtalar enligt utskottets mening med betydande styrka för den föreslagnauppdelningen. Vid StäUningstagandet måste emellertid beaktas den översynbeträffande storstädernas distriktsindelning inom frivården, som departementschefen i samband med angivandet av riktlinjerna för den framtida frivårdsverksamhetenaviserat. Frågan om en uppdelning av skyddskonsulentdistrikt har erUigtutskottets mening sådant samband med utformningen av frivårdsdistrikten iGöteborg att ett avgörande inte lämpligen bör träffas förrän resultatet avöversynen av storstadsdistrikten föreligger. I avvaktan härpå bör enligtutskottets mening övervägas att anordna ett lokalkontor i pä sammasätt som skett inom norra förorters distrikt. Vad utskottet sålundaanfört bör ges Kungl. Maj:t till känna. A. att med bifall tUlKungl. Maj:ts förslag bemyndigar Kungl. Maj:t att inrätta en extra ordinarie tjänst som överläkare i SkBe 3, B. att beträffandemedelsberäkningen med bifaU tiU Kungl. Maj :ts förslag och med avslag på motionen 1973:266 i denna del tUl Frivården för /74 anvisar ett förslagsanslag av , C. att beträffandeuppdelning av skyddskonsu lentdistrikt i anledning av motionen 1973:403 ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet i detta hänseende anfört. Maskin- och verktygsutrustning m. m. med flera anslag.Utskottet tiUstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punkterna F 4F 6 (s. 171 och 172) och hemställer attriksdagen för /74 anvisar A. tiU Maskin- ochverktygsutrustning m. m. ett reservationsan slag av , B. tUl Engångsanskaffning av inventarierm. m.ett reservations anslag av , C. tUl Utbildning av personal m.fl. ett reservationsanslag av . Maj:t har underpunkten F 7 (s. 172) föreslagit att till Kriminologisk forskning för /74 anvisa ett reservationsanslag av . I motionen 1973:598 av . (m) yrkas att hos Kungl. Maj:t anhåller dels att åtgärdervidtas för forskning rörande allmänpreventionens betydelse (yrkande 2 f), delsatt får i uppdrag att systematiskt utvärdera denverksamhet verket bedriver främst med avseende på återfallsfrekvensen inomrespektive behandlingsform (yrkande ). Från anslaget bestrids kostnadernaför kriminologisk behandlingsforskning inom såväl anstalts- somfrivårdssektorn. Utskottet har ingen erinran mot Kungl. Maj:ts förslag tillmedelsanvisning. I motiveringen till motionen 1973:598, redovisad imotionen 1973:241, anförs att frågan om allmänprevention ellerindividualpreven-tion är av grundläggande betydelse vid en diskussion ombrottsbalkens päföljdssystem liksom för valet av åtgärder inom detkriminalpolitiska området över huvud taget. Kriminologisk forskning rörandeolika brottspåföljders verkan bör enligt motionärerna därför sättas igång, och bör hos Kungl. Maj:t anhålla att åtgärder vidtas förforskning rörande allmänpreventionens betydelse. Motionärerna uttalar vidareatt kriminalvårdsberedningen i sitt betänkande inte redovisar några direktaförslag i fråga om utvärdering av olika behandlingsformer inom kriminalvården.Riksdagen bör därför hos Kungl. Maj:t även begära att kriminalvårdsstyrelsenlämnas i uppdrag att systematiskt utvärdera kriminalvårdens verksamhet främstmed avseende på återfallsfrekvensen inom de olika behandlingsformerna. Motionärernas önskemål bottnar i det förhållandet att vårakunskaper om värdet av olika behandlingsmetoder inom kriminalvården ärofullständiga. Liksom motionärerna anser utskottet det vara en väsentligforskningsuppgift att belysa hithörande problematik och skapa underlag förbedömningar, grundade på sammanställda och värderade iakttagelser. för kriminologisk behandlingsforskning utgör, även om därmedfrämst åsyftas en bättre planering av det kriminologiska forskningsarbetet, ettbetydelsefullt steg i denna riktning. Enligt kommitténs direktiv börforskningsplaneringen inriktas på projekt som syftar tUl att söka mätarehabiliteringseffekten av olika behandlingsåtgärder. Därvid skall i förstahand sådana undersökningar komma i fråga som kan ge underlag förställningstaganden beträffande kriminalvårdens praktiska utformning under dennärmaste tiden. bör kommittén eftersträva att sätta in sittplaneringsarbete i ett större kriminalpolitiskt perspektiv. En forskning efterdessa riktlinjer syftande tUl att påvisa säkrare korrelationer mellanbehandlingsmetoder och behandlingsresultat bör, som utskottet framhållit dåsamma fråga övervägts , öka förutsättningarna att komma fram tUl enrationellt utformad kriminalvård. Enligt vad utskottet erfarit avser kommittén att underinnevarande vår avlämna ett betänkande om kriminologisk forskning, vari bl. a.övervägs en forskningsorganisation som berör hela rättsväsendet. Det får förutsättasatt forskning rörande allmänpreventionens betydelse faller inom ramen för deforskningsuppgifter som kommer att åvila en dylik organisation. I sammanhanget vill utskottet erinra om attkriminalvårdsstyrelsen efter inrättandet under /71 av en särskUdutvecklingsenhet fått större möjligheter att utvärdera kriminalvårdensverksamhet. Speciellt i samband med den del av verksamheten som är avförsökskaraktär t. ex. projekten med förstärkt frivård i Sundsvallsskyddskonsulentdistrikt och med en modifierad form av s. k. terapeutisktsamhälle vid fångvårdsanstalten i sker kontinuerligt en utvärdering föratt bl. a. fä ett bättre grepp om återfallsbrottsligheten. I anslutning tillverksamheten bedrivs också en brett upplagd forskning i den nyssnämndakommitténs regi. Inom utvecklingsenheten utförs vidare en klientelundersökningrörande ungdomsfängelseeleverna samt en utredning om återfall blandskyddstillsynsklientelet. Verksamheten vid enheten bedrivs fristående från denakademiska forskningen, men det förtjänar framhållas att fortlöpande kontakthålls med olika forskare för att initiera undersökningar genom universitetensförsorg. Utskottet vill utöver vad nu anförts framhålla att datatekniken underde närmaste åren kan förväntas medföra en avsevärt förbättrad statistiskredovisning, bl. a. rörande återfallsbrottsligheten, varigenom kunskaperna omeffekter av olika åtgärder som vidtas inom kriminalvården kommer att ökaavsevärt. Mot bakgrunden av den omfattande verksamhet som sålundapågår eller planeras i sådant syfte som motionärerna förordar saknas enligtutskottets mening skäl till någon åtgärd i anledning av de nubehandlade yrkandena i motionen 1973:598. A. att tUl Kriminologisk forskning för /74 anvisar ett reservationsanslag av , B. att beträffandeforskning rörande allmänpreventio nens betydelse avslår motionen 1973:598 i denna del, C. att beträffande utvärdering av kriminalvårdens verksamhet avslår motionen 1973:598 i denna del. Frivillig kontaktverksamhet m.m. Kungl. Maj:t har underpunkten F 8 (s. 173) föreslagit att till FrivUlig kontaktverksamhetm. m. för /74 anvisa ett reservationsanslag av . I motionen 1973:406 av fruKristensson m.fl. (m) hemställs att som sin mening ger tUl känna attnågot bidrag från anslaget F 8 FrivUlig kontaktverksamhet icke bör utgå (). 1 motionen 1973:408 av m. fl. (m) hemställsatt vid behandlingen av punkten F 8 som sin mening ger Kungl. Maj:ttUl känna att anslag tUl ej bör utges, att ej bör tUlåtas verka inomfångvårdsanstalterna samt att ej bör anmodas avge remissyttranden ifångvårdsfrågor. Maj:ts förslag under punktenF 8 innebär att anslaget tUl FrivUlig kontaktverksamhet m. m. förs upp med . samma belopp som anvisats anslagetfunnits tUl. Anslaget tUlkom på hemställan av statsutskottet, som i utlåtandeöver motioner, vilka närmast grundats på att ) saknade medel för vissa projekt (anställande av enreseombudsman och en kurator samt inrättande av ett centralt kansli), uttaladeatt även den på frivUlighetens väg uppbyggda fritids- och kontaktverksamhetenvid anstalterna förtjänade ett statUgt stöd (SU 1969:52). De insatser påområdet som gjorts av skUda organisationer, bland dem , måste enligtstatsutskottet anses mycket värdefulla. Maj:t förutsattes ställa demedel, som enligt utskottet borde anvisas, tUl kriminalvårdsstyrelsensförfogande att användas för ändamål som kunde främja de frivUliga insatsernavid anstalterna och om det var lämpligt även inom frivården. KRUM:s konkretasociala verksamhet fick enligt utskottet förutsättas få andel i medlen.Utskottet framhöll vidare att resultatet av den av anslaget omfattadeverksamheten borde, sedan erfarenheter vunnits, redovisas för . I enlighet med nu angivna uttalanden, vUka godkändes avriksdagen, utnyttjas anslaget för lokala konkreta insatser i vårdarbetet medsärskild inriktning på verksamhet som direkt kan främja positiva kontaktermellan kriminalvårdsklientelet och personer utanför kriminalvården. Ur anslagethar under ettvart av erhållit ett bidrag på . För kontaktverksamhet som bedrivs av Röda korset har utgått 12 000, 15000 respektive . Återstoden har av ställts tillräjongchefernas förfogande för fördelning på både anstaltssidan ochfrivårdssidan. Vid fördelningen av innevarande års anslag föreskrevkriminalvårdsstyrelsen att de organisationer som erhöll bidrag, bland demKRUM, skulle inkomma med redovisning för den verksamhet som under de tvåsenaste budgetåren bedrivits med anlitande av de anvisade medlen samt för dessamedels fördelning på olika utgiftsändamål. 1 motionerna 1973:406 och 1973:408 framställs yrkanden avinnebörd att bidrag ur anslaget icke bör utgå tUl . Hemställan i densistnämnda motionen går vidare ut på att inte bör tillåtas verka inomfängvårdsanstalterna och att organisationen inte bör anmodas avgeremissyttranden i fängvårdsfrägor. Som stöd för yrkandena anför motionärernabl. a. att genom sin verksamhet inspirerat tUl obstruktion inomanstalterna och att organisationen målmedvetet söker organisera strejker ochandra aktioner riktade mot kriminalvården och andra offentliga organ. Enligtuttalande i motionen 1973:406 är det många bland anstaltspersonalen som anseratt :s verksamhet inom anstalterna avsevärt har försvårat det samarbetesom bör förekomma mellan personalen och de intagna. I betydande utsträckninganvänds enligt motionärerna det till utgående bidraget i strid mot detankegångar som ligger bakom inrättandet av anslaget Frivillig kontaktverksamhet. Enligt utskottets mening är de frivUliga insatser som görsav skilda organisationer för att främja positiva kontakter mellan kriminalvårds- klientelet och personer utanför kriminalvården av stortvärde och förtjänta av statligt ekonomiskt stöd. De medel för ändamålet, somupptas i Kungl. Maj:ts förslag under punkten F 8, bör liksom för närvarandedisponeras av . I fråga om styrelsens handhavande avmedlen vUl utskottet i anledning av den kritik som bl. a. i förevarandemotioner riktats mot i skilda avseenden uttala att vissa inslag i dennaorganisations verksamhet uppenbarligen står i mindre god överensstämmelse medsyftet med de anslagna medlens användning. Andra delar av verksamheten synesemellertid vara av den art att de kan bidra till att öka de intagnasmedvetenhet och utveckla deras aktivitet i positiv riktning tUl gagn för derasåteranpassning. i det föregående nämnda beslut attbegära redovisning för anvisade medels användning kan ses mot bakgrund av dessadisparata inslag i förbundet verksamhet. Enligt utskottets mening bör vid fördelningen av anslagetför /74 stor hänsyn tas till de erfarenheter av verksamheten somkan framkomma genom den begärda redovisningen och som eljest vunnits. Någraanvisningar för anslagets disposition bör inte meddelas av , utan detbör ankomma på att förutsättningslöst prioriteraförekommande bidragsbehov inom ramen för det med anslaget avsedda ändamålet. Ienlighet härmed avstyrker utskottet bifall till de i motionerna 1973:406 och1973:408 framställda yrkandena angående bidragsgivningen till . Vad gäller de i motionen 1973:408 i övrigt upptagnayrkandena får enligt utskottets mening anläggas synpunkter motsvarande dem somanförts beträffande anslagsfördelningen. Huruvida KRUM:s verksamhet inomanstalterna bör förbjudas får bedömas från fall till fall. På samma sätt fårintresset av att genom remissförfarande inhämta organisationens synpunkterbedömas i varje särskUt fall. I enlighet härmed avstyrker utskottet bifall tillmotionen även i dessa delar. Utskottet, som icke har något att invända mot Kungl.Maj:ts medelsberäkning, erinrar om uttalandena av riksdag angåenderedovisning frän Kungl. Maj:ts sida av den med stöd av ifrågavarande anslagbedrivna verksamheten. A. att tUl Frivilligkontaktverksamhet m. m. för /74 anvisar ett reservationsanslag av , B. att beträffande bidragtill avslår motionen 1973:406 samt motionen 1973:408 i denna del, C. att beträffande inom krimi nalvårdens anstalter avslår motionen 1973:408 i denna del, D. att beträffande vid remissförfa rande avslår motionen 1973:408 i denna del. Kriminalvårdsenheter med särskild budget. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punkten F 9 (s. 173 och174) samt hemställer att till Kriminalvårdsenheter med särskildbudget för /74 anvisar ett förslagsanslag av . Närvarande: (), fröken (),fröken (), herrar (), i (s), i (c), (). i (fp), (), (), herrar Måbrink (vpk). (), ()*, i (s) och Stjemström (c). * Ej närvarande vid punkterna 1-4 vid D i utskottets hemställan på s. 16 I. beträffande förhåUandet mellan påföljdssystem och desociala organens verkstälUghetsåtgärder av (), som anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 6 med "De angivna" och slutar pä s. 7 med"åtgärd" bort ha följande lydelse: I motionen 1973:598 (1973:241) framhålls att dom päskyddsrillsyn som innefattar föreskrifter om viss behandling, i fråga om detnarkotika-skadade eller eljest mentalt störda frivårdsklientelet, särskilt istorstäderna, sällan leder tiU föreskriven behandling, bl. a. på grund av attberörda myndigheter ofta har delade meningar om vilka åtgärder som bör vidtas.Motionärerna yrkar därför att hos Kungl. Maj:t anhåller om åtgärderför att uppnå bättre överensstämmelse mellan påföljdssystem ochde sociala organens verkställighet. Utskottet kan för sin del instämma i motionärernasuppfattning att framför allt på narkotikaområdet påföljderna ofta i praktikensaknar ett reellt och effektivt innehåU. I viss utsträckning sammanhängerdetta, förhållande säkerligen med de bristande vårdresurserna för kriminalvårdensklientel. I många fall torde emellertid förklaringen vara att de verkställandeorganen, vid t. ex. dom på skyddstillsyn med behandlingsföreskrift beträffandenarkotikamissbrukare, har olika uppfattning om hur viss behandling eller vårdskall genomföras. De i propositionen framlagda förslagen rörandebehandlingen av narkotikamissbrukare inom kriminalvården kan bidra till en vissförbätt- ring i dei påtalade hänseendet för detta klientel.Förslagen innebär emellertid ingen lösning på det av motionärerna aktualiseradeproblemet. Särskilda åtgärder bör därför sättas in så att en utveckling som kaninnebära en successiv urholkning av påföljder stoppas. Utskottettillstyrker därför motionärernas förslag om framställning tUl Kungl. Maj:t omåtgärderi detta syfte. dels att utskottets hemställanunder D (på s. 16) bort ha följande lydelse: D. att beträffandeförhållandet mellan påföljdssystem och de sociala organensverkställighetsåtgärder bifaller motionen 1973:598 i denna del (yrkande 2 i). vid B i utskottets hemställan på s. 19(Fångvårdsanstalterna) 2. beträffande den andliga vården inom anstalterna av fruKristensson (m), herrar (), i (c). i (fp). () och Stjemström (c), som anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar pä s. 17 med "Yrkandet i" och slutar på s. 18 med"motionen 1973:404" bort ha följande lydelse: Beträffande förslaget i motionen 1973:404 om enförstärkning av den andliga vården inom kriminalvärden vill utskottet framhållaatt den religiösa verksamheten vid fångvårdsanstalterna övervägts av kommitténför anstaltsbehandling inom kriminalvården, som funnit (SOU 1971:74 s. 141) attnämnderna för den andliga vården (NAV) haft en väsentlig betydelse förvårdarbetet på anstalterna. Denna uppfattning delas av utskottet, som i likhetmed motionärerna finner det angeläget att verksamheten intensifieras. En vid föregående års riksdag väckt motion med samma syftesom den nu föreliggande motionen avstyrktes av utskottet bl. a. underhänvisning tUl en pågående omprövning av arvoden för bisysslor. Dessaöverväganden har numera lett tiU en viss uppräkning av både det tillNAV-ledamöterna utgående årsarvodet och den ersättning för förrättningsdag somutgår tUl ledamot eller annan som förrättar gudstjänst eller andaktsstund ellersom har samtal med intagna enskUt eller i grupp. Som motionärerna framhåller äremellertid höjningen aUtför blygsam ersättningen för förrättning har sålundauppräknats . - och utskottet anser att frågan om enanpassning av ifrågavarande ersättningsbelopp till dagarvoden inom andraområden bör ägnas fortsatt uppmärksamhet. Härvid bör bl. a. beaktas attårsarvode endast utgår till NAV-ledamöter men icke tiU själasörjare inom defrämmande trosriktningar till vilka ett relativt stort antal personer påkriminalvårdens anstalter bekänner sig. Utskottet ser också mycket positivt på den kontakt- ochtrivselska-pande verksamhet i övrigt som de olika trossamfunden bedriver. Ävenom samfunden visat stor villighet att själva satsa erforderliga medel, finnerutskottet liksom motionärerna naturligt att direkta omkostnader för verksamheten i viss utsträckning ersätts av det allmänna.För detta ändamål bör anstalterna disponera ett något högre belopp än som rymsinom ramen för det av Kungl. Maj:t under förevarande punkt föreslagna anslaget.Det ytterligare medelsbehovet kan beräknas till . dels att utskottets hemställan under B bort ha följandelydelse: B. att beträffande denandliga värden inom anstalter na i anledning av Kungl.