bet · FW01LU32 · 1973-12-31 00:00:00 — Då delfrågan om kommunala bolag nära sammanhängdemed övriga frågor om demokrati som utredningen överväger, borde deninte särbehandlas. Utskottet hemställde därför att motionerna skulle avslås. Iett interpellationssvar till i (prot.1972: 37 s. 125) i anledning av dennes fråga huruvida justitieministernansåg tiden vara inne för en översyn av lagstiftningen om stif- LU 1973: 32 10 telser hänvisade statsrådet till att beslutat omändring av tUlsynslagen, såvitt avsåg höjning av den lägre värdegräns vidvilken stiftelse inte skall stå under tillsyn, samt att propositionmed förslag till lagreglering av permutationsinstitutet skulle läggas fram.Statsrådet omtalade även att samarbetsutredningens betänkande bereddes inomindustridepartementet i samråd med samt att avsikten varatt proposition på grundval av betänkandet skulle läggas fram för riksdagenhösten 1972. Huruvida det därefter kunde bli aktuellt att ta upp frågan om enstörre och mera allmän översyn av lagstiftningen om stiftelser hade statsrådetsvårt att säga . Han ställde sig dock inte avvisande tillatt man, när utrymme kunde beredas på arbetsprogrammet och det kunde troligeninte ske förrän tidigast tog upp frågan igen. Isamband med propositionen 1972:116 med förslag bl. a. tUl lag om offentligastyrelseledamöter i vissa aktiebolag och stiftelser behandlades två motionervari framställdes krav på ökad offentlig insyn i och kontroll av stiftelser.Näringsutskottet avstyrkte i sitt betänkande (NU 1972: 62) motionerna.Beträffande näringsutskottets motivering hänvisas till den redogörelse härförsom intagits i näringsutskottets som bilaga 1 till detta betänkande fogadeyttrande. Som ovan framgått har olika statligautredningar kommit att syssla med skilda spörsmål beträffandestiftelseinstitutet. I sitt betänkande (SOU 1965: 40) Kommunala bolagoch andra särskilda rättssubjekt för verksamhet berörde kommunalrättskommitténåtskUliga problem i samband med bedrivande av verksamhet istiftelseform. Kommittén framlade även ett förslag till lag om särskUdakommunalföretag bl. a. för att kunna nå en lämplig avvägning mellan inslag avoffentligrättslig och av privatsrättslig prägel, särskilt från insyns-,kontroll- och ledningssynpunkter. Förslaget har i denna del icke lett tilllagstiftning. Kommitténlämnade vissa statistiska uppgifter m. m. angående kommunala stiftelser jämteredogörelse för stiftelsernas utformning. I betänkandet angavs sålunda attstiftelseinstitutet kommit till användning i verksamhet förkommunikationsföretag, för bad- och idrottsanläggningar, för hotell,restauranger, teatrar och nöjesfält, för socialvård och för industri- ochhantverkslokaler m. m., för all nu nämnd verksamhet dock endast i ett blygsamtantal fall. Däremot redovisades ett stort antal stiftelser som bostadsföretag(347 stycken), på vilket område stiftelseformen dominerade över bolagen. LU 1973: 32 11 (Fi 1962: 37) framlade år1968 bl. a. två betänkanden av intresse här (SOU 1968: 3) Kreditmarknadensstruktur och funktionssätt samt (SOU 1968: 7) Ägande och inflytande inom detprivata näringslivet. I det förstnämnda betänkandet finns bl. a. en redogörelseför och vissa till banker knutna stiftelser.Det andra betänkandet innehåller en omfattande statistisk kartläggning avinflytandet inom det privata näringslivet och åtskilliga uppgifter om skildastiftelser lämnas. Utredningens arbete pågår alltjämt. Ar 1970 avgav utredningen betänkandet (SOU 1970: 41och 42) Företag och samhälle, Del 1 och 2 med förslag till lagstiftning förökad offentlig insyn och kontroll i bl. a. stiftelser. Betänkandet byggerdelvis på koncentrationsutredningens båda betänkanden. Samarbetsutredningensbetänkande ligger i sin tur tUl grund för den i det föregående redovisadepropositionen 1972: 116. Samarbetsutredningenanförde såvitt nu är av intresse följande.- En aUmännyttig stiftelse som inte faller underbestämmelserna lag om tillsyn över stiftelser är även om den haraldrig så stor samhällsekonomisk betydelse helt fri från skyldigheter i frågaom offentlig redovisning. (I praxis förekommer dock att stiftelse utan attskyldighet därtill föreligger avger viss offentlig redovisning. Se t. ex.minnesskrift för till stiftelsens50-årsjubileum .) Det kan inte heller sägas att de bestämmelser omårsredovisning som lag innehåller särskilt väl motsvarar nutida kravpå insyn, i vart fall inte såvitt gäller större stiftelser. Enligt utredningensmening kan det från samhällets synpunkt numera knappast godtas att kraven påredovisning för sådana stiftelser stiftelser som ibland har åtskilligamiljoner kronor i tillgångar är så mycket lägre än motsvarande krav på ävenhelt obetydliga aktiebolag eller ekonomiska föreningar. Sådana lagregler börtillskapas för årsredovisningen i stiftelser att samhället och allmänhetengaranteras information om stiftelsernas förhållanden. Detta krav synes såmycket mer berättigat som de anspråk på sekretess som produktionsföretag ochliknande med fog kan uppställa i vissa frågor, och som beträffande sådanaföretag begränsar utrymmet för offentlig redovisning, torde ha mycket ringarelevans i stiftelser. Ävenom samarbetsutredningen haft anledning att till behandling ta upp endastbegränsade delar av stiftelseinstitutet, har utredningen kommit tilluppfattningen att tiden nu bör vara mogen att vidta en genomgripande översynav den lagstiftning som reglerar detta institut. Utredningen förordar att ensådan översyn kommer till stånd . LU 1973: 32 12 Utredningenrörande den kommunala demokratin Utredningen tillkallades enligt bemyndigande den 20mars 1970 (C 1970; 29). I direktiven för utredningen tas särskUt upp bl. a. formernaför insyn och inflytande i kommunala bolag och andra rättssubjekt. 1 denna delanförs följande. En kartläggning av hithörande problem har gjorts avkommunalrättskommittén i betänkandet (SOU 1965:40) Kommunala bolag och i remissyttrandenaöver detta. Denna kartläggning bör tjäna som utgångspunkt för nya övervägandeni belysning av erfarenheter som vunnits sedan betänkandet avgavs. Åtgärder somnu har berörts torde i aUmän-het kunna vidtas utan lagändringar. De sakkunnigabör emellertid oavsett förslagens karaktär göra en fullständig redovisning avåtgärder som enligt de sakkunnigas uppfattning lämpligen bör komma i fråga. Ensådan redovisning bör kunna bli värdefull för den allmänna debatten och föröverväganden i kommunerna i frågor om stärkandet av den kommunala demokratin iden egna kommunen. Den nu verksamma företagsskatteberedningen (Fi1970: 77) har enligt sina direktiv att pröva vissa frågor rörande de skattefriastiftelsernas ställning. Det framhålls i direktiven att möjligheten att bUdaskattefria stiftelser i många fall kan medföra ett avsevärt skattebortfall fördet allmänna, som framstår som otiUfredsställande i sådana fall då företag helteller delvis ägs av stiftelser. Dethar i olika sammanhang observerats att åtskilliga sådana stiftelser vid sidanav sitt allmännyttiga ändamål fyller den faktiska funktionen att vara ett medelför att bevara ekonomiskt inflytande åt personer som står nära den somföranstaltat om stiftelsens inrättande. Vid sin prövning av denna fråga börutredningen därför överväga om den ändamålsbestämning som f. n. gäller somvillkor för skattefrihet är lämplig. Det kan ifrågasättas om inte villkoren börgöras snävare mot bakgrunden av den utveckling samhällets verksamhet numerafått på hithörande område. Vidare bör såsom ett nytt vUlkor för skattefrihetkrävas att stiftelserna ställs under offentlig tillsyn i någon form. 1 detta betänkande behandlas två motioner i vilka från delvis skilda utgångspunkter framställs yrkanden som avser översyn avlagstiftningen om stiftelser. Beträffandestiftelser saknar svensk rätt motsvarighet till den detaljerade civilrättsligalagreglering som finns i exempelvis aktiebolagslagen och lagen om ekonomiskaföreningar. Vissa stadganden av allmän räckvidd finns lag om tUlsynöver stiftelser (tillsynslagen), som LU1973: 32 13 tillkommit i syfte att anordna offentlig kontroll ochtillsyn av vissa s. k. allmännyttiga stiftelser. Ett mycket stort antalstiftelser av varierande art står emellertid utanför lagens bestämmelser omtillsyn. Härjämte finns viss specialreglering, såsom lagstiftning om personal-och pensionsstiftelser, om permutation och om offentliga styrelseledamöter ivissa större stiftelser. Vidare kan erinras om att det i skattelagstiftningenfinns vissa bestämmelser som särskilt avser stiftelser. 1 motionen 1973:623 framhålls att stiftelseinstitutetanvänds för många olika ändamål och att det därför är en brist att någon samladlagstiftning för stiftelser inte finns. Enligt motionärernas mening är det bl.a. från samhällets synpunkt viktigt att betryggande juridiska former skapas förde privata förmögenheter som kan ställas till förfogande för allmännyttigaändamål. måste samhället bevaka att de skattefördelar somprivatpersoner kan uppnå genom skapande av stiftelser ej obehörigt utnyttjas.Med stöd av det anförda yrkar motionärerna att hos Kungl. Maj:t begären allmän översyn av lagstiftningen om stiftelser i syfte att åstadkomma enfullständigare lagreglering av stiftelseinstitutet samt offentlig redovisningav stiftelses ekonomiska ställning. Även i motionen 1973: 1089 begärs en översyn avlagstiftningen om stiftelser. Motionärerna syftar därvid framför allt tillinförandet av vissa bestämmelser rörande sammansättningen avstiftelsestyrelserna och till en ökad tillsyn över stiftelserna. Som skäl föryrkandena anförs bl. a. att man måste söka komma till rätta med problemen kringägarkoncentrationen inom näringslivet och den roll som de allmännyttigastiftelserna härvid spelar. Motionärerna förordar den lösningen attstiftelsebildarnas inflytande på styrelsernas sammansättning begränsas genomatt de får rätt att utse endast en mindre del av styrelsen, förslagsvis entredjedel. Vidare anser motionärerna att en skärpning av tillsynen överstiftelserna bör övervägas. De pekar härvid på händelserna kring Wenner-GrenskaSamfundet och menar att dessa otvetydigt visar på behovet av insyn och kontrollfrån samhällets sida. Som framgår av den ovan lämnade redogörelsen (s. 7) kom1929 års tillsynslag att innehålla civilrättsliga stadganden endast i denomfattning som bedömdes nödvändig för att tillgodose det då aktuella behovet avoffentlig kontroll och tillsyn av allmännyttiga stiftelser. Av framtidaöverväganden fick bero om en längre gående lagstiftning borde komma till stånd. Under senare årtionden har stiftelseinstitutet kommit attnyttjas i en omfattning och för syften som knappast hade förutsatts vidtillsynslagens lillkomst. Frågan om ändringar i och utbyggnad av lagstiftningenhar på grund härav vid åtskilliga tillfällen varit föremål för behandling iriksdagen och i olika utredningar. Vid riksdag väcktes flera motionersom från delvis skilda utgångspunkter hemställde om en LU 1973: 32 14 översynav ifrågavarande lagstiftning. Såsom redovisats ovan (s. 8) avstyrkte förstalagutskottets majoritet i sitt av godkända utlåtande bifall tillmotionerna. Som skäl härför åberopades att frågan om en översyn avlagstiftningen rörande stiftelser redan var föremål för uppmärksamhet inomKungl. Första lagutskottet beaktade också att ett genomförandeav de reformer som kunde bli resultatet av samarbetsutredningens förslag kundefördröjas om en utredning med vittgående uppdrag då tillsattes. Efterår 1970 har det skett vissa ändringar i lagstiftningen beträffande stiftelser.Ar 1971 höjdes sålunda den i tillsynslagen föreskrivna gränsen foranmälningsplikten från 10 000 tUl . Av de undersökningar som hadegjorts under detta ärendes behandling inom Kungl. framgår attinemot av de stiftelser som då stod under tillsyn befann sig undersistnämnda gräns. Behovet av regler om permutation, dvs. rätt för myndighet attändra sådana för stiftelser givna vUlkor som blivit föråldrade, orimliga ellerdylikt, har tillgodosetts genom den antagna permutationslagen.Sistnämnda år tillkom på grundval av samarbetsutredningens förslag lagen omoffentliga styrelseledamöter i vissa aktiebolag och stiftelser. Maj:t rätt att av förordna offentligstyrelseledamot i stiftelser som har tillgångar överstigande fem miljonerkronor. Vissafrågor som berör stiftelser är föremål för prövning av pågående utredningar.Sålunda åligger det utredningen rörande den kommunala demokratin att undersökaformerna för insyn och inflytande i bl. a. kommunala stiftelser medanföretagsskatteberedningen enligt sina direktiv har att pröva vissa frågorrörande de skattefria stiftelsemas ställning. Sedanriksdagen senast behandlade spörsmålet om en allmän översyn avlagstiftningen beträffande stiftelser har sålunda genom lagändring och nylagstiftning vissa frågor rörande stiftelseinstitutet blivit reglerade. Att såskett kan emellertid inte anses ha medfört att behovet av en samladlagstiftning på området minskat. Sedan vissa särskUt angelägna reformer nugenomförts torde enligt utskottets mening tiden vara mogen för en meragenomgripande översyn av den lagstiftning som reglerar stiftelseinstitutet.Behov föreligger sålunda av lagbestämmelser beträffande frågor som rörstyrelse, stadgar, medelsförvaltning, revision, talan mot styrelsebeslut,likvidation, upplösning och fusion för att nämna några spörsmål. Vad somhittills framkommit vid den pågående utredningen av förhållandena kringWenner-Grenska Samfundet iUustre-rar enligt utskottets mening på ettklargörande"sätt behovet av en modern och effektiv reglering av spörsmålenom insyn och offentlig redovisning. Utskottet vill även erinra om attsamarbetsutredningen, som hade att behandla vissa speciella frågor omstiftelser, förordade LU 1973: 32 15 atten genomgripande översyn av ifrågavarande lagstiftning skulle komma till ståndinom en nära framtid Mot bakgrund av det anfördatillstyrker utskottet att hos Kungl. Maj:t hemställer attlagstiftningen om stiftelser i lämpligt sammanhang blir föremål för en allmänöversyn. Att vissa speciella frågor rörande stiftelseinstitutet alltjämt ärföremål för prövning av pågående utredningar torde inte lägga hinder i vägenför en sådan översyn. De särskilda frågor om bl. a. styrelses sammansättningsom tas upp i motionen 1973: 1089 finner utskottet inte anledning att närmareberöra utan de får övervägas av den blivande utredningen. att i anledning av motionerna 1973: 623och 1973: 1089 hos Kungl. Maj:t hemställer att lagstiftningen om stiftelser ilämpligt sammanhang blir föremål för en allmän översyn. Närvarande:herrar (). ()*, (), fröken i (s),herrar (). (), i (c), (),(), herrar i (s), (), (vpk), i (c), ()* och (). *Ej närvarande vid betänkandets justering. LU 1973: 32 16 Näringsutskottetsyttrande över motion om översyn av lagstiftningen om stiftelser. Genom beslut har lagutskottetberett näringsutskottet tillfälle att avge yttrande över motionen 1973: 1089av i m. fl. (fp), vari hemställs att hosKungl. Maj:t begär en översyn av lagstiftningen om stiftelser, varvid bl. a.ändrade bestämmelser rörande sammansättningen av stiftelsestyrelserna och ökadtillsyn bör övervägas. Med anledning härav fårnäringsutskottet anföra följande. Ianledning av propositionen 1972: 116 med förslag till lag om styrelserepresentationför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar m. m. väcktes dels enmotion där ett avvisande av förslaget om offentliga styrelseledamöter i vissastiftelser förenades med krav på ökad offentlig insyn i och kontroll avstiftelserna, dels en motion vari bl. a. framfördes ungefär samma synpunkteroch förslag som i den nu föreliggande motionen. Utskottet(NU 1972: 62) uttalade stor förståelse för motionärernas synpunkter. I vadgällde de skattefria stiftelsernas ställning hänvisade utskottet till attföretagsskatteberedningen (Fi 1970: 77) fått i uppdrag att pröva vissa frågorrörande dessa stiftelser. I direktiven för denna utredning anförs bl. a. attdet i olika sammanhang har observerats att åtskilliga skattefria stiftelser vidsidan av sitt allmännyttiga ändamål fyUer den faktiska funktionen att vara ettmedel för att bevara ekonomiskt inflytande åt personer som står nära den somhar föranstaltat om stiftelsens inrättande. Utredningen skall därför övervägaom den ändamålsbestämning som gäller såsom villkor för skattefrihet ärlämplig. Det sägs också i direktiven att det som ett nytt villkor förskattefrihet bör föreskrivas att stiftelserna ställs under offentlig tillsyn inågon form. Frågan om tillsyn över de berörda stiftelserna var alltså, påpekadeutskottet, redan föremål för uppmärksamhet. Utskottet som i betänkandettillstyrkte förslaget om offentliga ledamöter i vissa stiftelser ansåg inteatt hade anledning att rikta en särskild begäran till Kungl. Maj:t omutvidgad tillsyn över stiftelser. Utskottet sade sig med hänsyn till vad somuttalats i direktiven till företagsskatteberedningen förutsätta att Kungl.Maj:t skulle komma att ta de ytterligare initiativ tiU åtgärder beträffande deallmännyttiga stiftelserna som kunde visa sig vara befogade. Utskottetavstyrkte de berörda motionsyrkandena, som också avslogs av . LU 1973: 32 17 När utskottet nu ånyo ställs införsamma fråga kan utskottet hänvisa till sitt här refererade ställningstagande idecember 1972. Utskottet anser alltjämt att det är naturligt att avvaktaresultatet av företagsskatteutredningens behandling av frågorna om deskattefria stiftelserna. Följaktligen avstyrker utskottet det förslag om enframställning i ämnet till Kungl. Maj:t som läggs fram i motionen 1973: 1089. Närvarande:herrar (), Regnéll (m), i Glömminge (c), i (fp), (), i (s), i (c), (),(), (), (), Wååg (s), Hovhammar (m), () och (vpk). 1. avherrar i (fp) och (), som anser att utskottet i StäUet bort anföra följande: Deskattefria stiftelserna har kommit att bidra tiU ägarkoncentrationen i detsvenska näringslivet på ett sätt som inger betänkligheter. Liksom motionärernaanser utskottet att det är angeläget att försöka finna vägar att minskastiftelsernas inflytande i detta avseende. Uppslaget att man skulle begränsastiftelsebUdarnas inflytande över sammansättningen av stiftelsernas styrelsersynes mot denna bakgrund beaktansvärt. Det finns också skäl att skapagarantier för att stiftelserna kan få tillgång till ekonomisk expertis.Ytterligare ett viktigt krav är att tillsynen över stiftelserna skärps.Utskottet tUlstyrker de förslag om en översyn av lagstiftningen om stiftelser ihär angivet syfte som läggs fram i motionen 1973: 1089. 2. avherrar Regnéll (m) och Hovhammar (m), som anser att utskottet i StäUet bort anföra följande: Imotionen anförs vägande argument för en ökad offentlig insyn i och kontrollöver de skattefria stiftelserna. Utskottet instämmer i detta hänseende medmotionärerna och vill tillstyrka en översyn av lagstiftningen om stiftelser idet angivna syftet. Det sagda innebär inte att utskottet accepterarmotionärernas resonemang i aUa delar. Utskottet finner det framför alltangeläget att markera att tanken på att begränsa stiftelsebildarnas inflytandeöver sammansättningen av stiftelsernas styrelser inte har dess stöd. MARCUSBOKTR.STOCKHOLM 1»73 730043