bet · FW01CU10 · 1973-12-31 00:00:00 — Civilutskottetsbetänkande nr 1973 CU 1973:10 Civilutskottetsbetänkande i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag /74 för stöd till allmänna samlingslokaler m. m. jämtemotioner. Maj:t bar i propositionen 1973: 1 bilaga 13() under punkterna E 7E 8 (s. 179228) ocb IV: 14 (s. 278) föreslagit att 1. godkänna I propositionenförordade ändringar av grunderna för statens stöd till allmännasamlingslokaler, att gälla fr. o. m. , 2. medge att beslut om anordnings-och inventariebidrag samt lån för allmänna samlingslokaler under budgetåret1973/74 meddelas inom en ram av , varav högst . fårtas i anspråk för bidrag, 3. medge att den under 2 angivnaramen får överskridas om det behövs av sysselsättningsskäl, 4. på driftbudgeten under elftehuvudtiteln för /74 anvisa a. tillAnordningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler ett re servationsanslag av , b. tillUpprustningsbidrag m. m. lill allmänna samlingslokaler ett re servationsanslag av , 5. påkapitalbudgeten under Statens utlåningsfonder för /74 till Lånefonden för allmänna samlingslokaler anvisa ett investe ringsanslag av . Idetta sammanhang har utskottet behandlat motionerna 1973: 538 av herrWictorsson m. fl. (s) vari hemställs att , med ändring av vaddepartementschefen i statsverkspropositionen beträffande stöd till allmännasamlingslokaler föreslagit och inom ramen för föreslagna medel, uttalar sigför 1.att det låneunderlag på vilket bidrag och lån till allmänna samlingslokalerberäknas icke maximeras, 1 1973.19 saml. 2. attsamlingslokalniimnden ges en självständig ställning, 3. attinventariebidrag inom ramen för föreslagna medel får utgå på ettlåneunderlag , 4. attupprustningsbidrag får utgå under en övergångstid , 868 av i ()vari hemställs att beslutar 1. att detlåneunderlag på vilket bidrag och lån till allmänna samlingslokaler beräknasicke i förfalltningen maximeras, 2. attsamlmgslokalärenden läggs under en självständig styrelse och icke utgör endelegation i , 3. altupprustningsbidrag får utgå under en övergångstid i stället , 882 av m. fl. (c,fp) vari hemställs att , med ändring av vad departementschefen istatsverkspropositionen beträffande stöd till allmänna samlingslokalerföreslagit, beslutar 1. att detlåneunderlag på vilket bidrag och lån till allmänna samlingslokaler beräknasicke maximeras i författningen, 2. attsamlingslokalnämnden ges en fri styrelse, självständig ställning och icke utgören delegation i , 3. altinventariebidrag får beviljas på ett låneunderlag upp till 500 000kr., 4. altupprustningsbidrag får utgå under en övergångstid av i stället ,samt 5. att iprincip uttalar sig för att de tre samlingslokalägande riksorganisationerna förgemensam teknisk och ekonomisk rådgivning beviljas ett anslag om 200 000 kr.per år från och med / 75. I fråga om utgångspunkterna förKungl. iMaj:ts förslag har utskottet särskilt noterat följande. De allmänna samlingslokalernafår anses som en samhällsangelägenhet även i de fall där huvudmannaskapetligger hos föreningslivet. Gränsdragningen mellan statens och kommunernasansvar i detta hänseende bör ske så att staten gör en ekonomisk insats avengångskaraktär medan kommunerna bibehålls vid sitt ansvar för lokalernasdriftkostnader och för normala ovisshetsrisker. Detta kommunemas ansvar förlokalernas drift skall inte vara formellt bindande utan ligga i kommunernasuppgift inom samhällsplaneringens ram att sörja för att medborgarna hartillgång till allmänna samlingslokaler i tillräcklig omfattning. Med dettasynsätt blir också kravet på översiktliga bedömningar både kommunala ochregionala starkare. Föreningslivets hittillsvarande grundläggande insatserleder till att huvudmannaskapet också i fortsättningen bör anförtrosi första hand ål föreningslivets organisationer. Utskottet ansluter sig helt till dessa utgångspunkter ochtillstyrker att de godkänns av . 1 detta sammanhang tordeuppmärksamhet böra fästas vid det numera accepterade syftet att tillgodose inteendast föreningslivels behov av lokaler för sin egen verksamhet utan ocksåbehovet av lokaler för en kulturaktivitet i vid bemärkelse saml fördebalt ochaktiv fritidssysselsättning i övrigt. Propositionens förslag beträffande utformningen av detstatliga stödet lill nytillkommande lokaler nybyggda eller tillkommandegenom om- och tillbyggnad samt förvärv innebär att lån till samlingslokaleräven i fortsättningen skall vara en särskild låneform. Utskottet, som förutsätter att de särskildalånebestämmelserna så långt som möjligt anknyter till motsvarande bestämmelserför bostadslån, har ingen erinran mot förslaget. Förslaget att ersätta tidigare räntefria och stående lånmed ett anordningsbidrag tillstyrks. Vad gäller storleken av samlingslokallån ochanordningsbidrag har föreslagits en huvudregel att lån och bidrag skall kunnautgå med sammanlagt högsl av ett låneunderlag, i princip utformat som förlokaler med bostadslån. Bidraget bör i regel inte få översliga eller, omsärskilda skäl föreligger, av låneunderlaget. Utskottet har ingen erinran mot vad sålunda föreslagits.De för kommun och föreningar lika reglerna anknyter lill vad nedan sägs omlika övre lånegränser. Maj:ts förslag innebär vidare att vid beräkningenav storleken av bidrag och lån hänsyn inte tas till låneunderlag i vad det överstiger6 milj. kr. 1 normalfallet motsvaras detta av etl statligt lån på 1,2 milj. kr.och ett anordningsbidrag på 1,8 milj. kr. Hittillsvarande praxis all maximera lånebeloppen harmotiverats av alt tillgängliga låneramar inte alltid varit tillräckliga för alttillgodose anspråken. Samma skäl kommer även i fortsättningen att göra sig gällandemed från tid till annan växlande styrka. En med ett riksdagsbeslut bundengenerell maximeringsregel skulle emellertid motverka en anpassning tillutvecklingen, lill de prioriteringar i övrigt som utskottet nedan behandlar ochlill de ramulvidgningar som Kungl. Maj:t kan komma att besluta avarbetsmarknadsskäl. Regler för fördelning enligt angivet syfte av tillgängligamedel får därför, om förhållandena påkallar detta, beslutas av Kungl. Maj:teller, efter eventuellt uppdrag, av lånemyndigheten. Vid ett sådant förfarandeskulle motsvarande syfte med motionerna 1973: 538, 868 och 882 vara iväsentliga delar tillgodosett. Vad utskottet härom anfört bör somsin mening ge Kungl. Maj:t till känna. Propositionsförslagetinnebär att borgen för statslånet kan krävasi samma omfattning som enligt utbildad praxis, dvs. a. dåtveksamhet föreligger om möjligheterna att Infria förbindelsen. Dettatorde innebära att sänkning av schablonberäknat pantvärde inte skall ske pådenna grund. Lämnas borgen får krav på panlsäkerhet för lånetförutsättas inte bli aktualiserat från statens sida. Det utrymme iförmånsrättsordningen som motsvarar borgen eller anordningsbidragskall inte få utnyttjas genom panträtt på annat sätt än som gäller vidbostadslån till allmännyttigt bostadsföretag. Detta skulle innebära attbelåning av dessa pantbrev efter medgivande av lånemyndigheten kanförekomma intill det överkostnads-belopp som motsvarar skillnaden mellanpantvärdet och slutligt uppgiven kostnad. Utskottethar ingen erinran mot vad som förordats i detta sammanhang. Förslaget innebäri och för sig inte att några ökade eller nya krav ställs på kommunerna. Det fårförutsättas att reglerna inte hindrar pantförskrivning till kommunen. Ipropositionen förordas vidare att inventariebidrag får utgå efterschablonmässiga grunder med högst av låneunderlaget, dock med högst 300 000kr. I morionerna 1973: 538 och 882 föreslås att inventariebidrag får utgå med10 % på ett låneunderlag . Enligtutskottels mening bör avseende fästas vid att en viss grundutrustning regelmässigtger en större relativ Inventariekostnad för små lokaler. Med hänsyn vidare tillbidragets schablonkaraktär och önskvärdheten av att undvika tröskeleffekterbör med bifall till de nämnda motionerna besluta att inventariebidragskall kunna utgå med högsl av låneunderlaget till och med . ochmed av överskjutande låneunderlag, sammanlagt dock högst . Idetta sammanhang bör strykas under vikten av att lokalerna får en ändamålsenligutrustning som medger ett effektivt nyttjande av dem för skilda ändamål ochskapar en attraktiv miljö. Med ett schablonberäknat bidrag krävs ingenprecisering av inventariebegreppet. Ifråga om stöd till befintliga lokaler innebär propositionen att saneringslånoch rekonstruktionsbidrag ersätts med upprustningsbidrag och eftergift avtidigare beviljade statslån. Detta stöd skall också vara av engångskaraktär. Upprustningsbidragföreslås utgå med högst av kostnaden för en upprustning med klartstandardhöjande effekt, anpassad till lokalernas återstående användningstid,och för betalning av skulder. Upprustningen kan avse såväl byggnad sominventarier. Vidare förutsätts alt ekonomin är tryggad under kommandeanvändningstid. Kommunalt stöd bör krävas med av det statligabidraget. Utskottettillstyrker de förordade grunderna för bidragsgivningen. Därvid har förutsattsatt det bidragsbeviljande organet har möjlighet att prioritera ansökningar, därbedömningarna av lokalernas återstående an- vändningstid grundas på kommunala översiktligaplaneringsbeslut. Vidare har förutsatts att de lokaler som skall bestå på långsikt förs upp till en godtagbar inrednings- ocb utrustningsstandard. Utskottethar noterat att bidragsmöjligheterna inte begränsats till tidigarestatsbelånade lokaler eller till föreningsägda lokaler. Den föreslagna möjligheten till eftergift av tidigarebeviljade samlingslokallån begränsas till fall där det föreligger påtagligrisk för förlust på lånen. Ett påkallat godkännande täcks sålunda, ivart fall delvis, av tidigare bemyndigande (1940: 677). Utskottet tillstyrker förslaget. Enligt utskottets meningtorde dock anledning finnas att ytterligare överväga möjligheterna att inombidragsramen använda eftergift som en till bidrag alternativ stödform dåsyftet är att avlyfta vissa kapitalkostnader. Eftergifter enligt bemyndigandeskall självfallet Inte avräknas på bidragsramen. Upprustningsbidrag och sådan eftergift som inte täcks av1940 års bemyndigande föreslås vara tidsbegränsade och utgå endast efter ansökaninom från ikraftträdandet. Genom motionerna 1973: 538, 868 och 882 harväckts förslag att skall utsträckas till . Den till begränsade tiden har motiverats i huvudsakav intresset att få en snabb upprustning av lokalerna till stånd. Detta heltaccepterade syfte torde dock inte motverkas om, med särskild hänsyn till mångfaldenav kommunala planeringsuppgifter och svårigheterna i vissa sammanläggningskommuner,tiden förlängs något. Enligt utskottets mening bör därför statsstödet tillbefintliga lokaler begränsas till fall då ansökan ges in före . Maj:ts förslag i fråga om förfarandet i bidrags- ochlåneärenden Innebär bl. a. alt beslutanderätten överförs från Kungl. Maj:t tillbostadsstyrelsen, för att inom denna i huvudparten av frågorna handläggas av ensärskild delegation. Häremot har ställts förslag i motionerna 1973: 538, 868och 882 om att ärendena skall handläggas av en fristående nämnd. Motionernatorde inte innebära invändning mol att och nämndenskansliresurser i lämplig mån förenas. Utskottet vill inte motsätta sig Kungl. Maj:ts förslag.Därvid har noterats att riksorganisationerna på samlingslokalområdet skallkunna bevara sitt inflytande även i delegationen, som förutsätts bereda ävenärenden som slutligt handläggs av bosladsstyrelsen. Utskottet har vidareförutsatt att möjligheter ges att ta till vara den speciella sakkunskap somnuvarande statens representerar i såväl besluts- somberedningssammanhang. Särskilt syftet med stödet till befintliga lokaler tordevara betjänt av administrativt enkla handläggningsformer. föreslås även ta ställning till vissa särskildalåne-och bidragsvillkor. Vad först angår gränsdragningen mellan allmännasamlingslokaler och vissa andra lokaler kan anslutning ges till förslaget.Enligt utskot- tets mening torde knappast större praktiska svårigheteruppstå än om dessa gränser dras med utgångspunkt i huvudsak i gällande praxis. Vad därefter angår en prioritering av ansökningarna harförordats alt stödet i huvudsak bör utgå för lokaler som skall betjäna störreområden en princip från vilken undantag skall göras i glesbygdsområden. Utskottet tillstyrker förslaget. Det bör dock strykasunder att förslaget avser en regel för prioritering av eventuelltotillräckliga resurser. Med fasthållande av gränsdragningen mot de renanärlokalerna får samlingslokalstöd sålunda komma i fråga också i kommuncenlraoch även i kommundelscentra eller motsvarande då en sådan lösning underbyggs aven översiktlig planering där hänsyn kan tas till skiftande lokalaförhållanden. Utskottet vill liksom departementschefen i detta sammanhangstryka under betydelsen av att lokalbehovet beaktas i ett större perspektiv isamband med den kommunala och regionala planeringen. I detta sammanhang har vidare noterats följande.Statsbidrag till kommunalt eller enskilt beredskapsarbete utgår enligt 96 §arbetsmarknadskungörelsen (1966: 368, omtryckt 1972: 300), om statsbidrag fårbeviljas för arbetet enligt särskild författning, efter de grunder som anges iförfattningen. Enligt gällande regleringsbrev skall statsunderstött civiltbyggnadsarbete med visst undantag prövas av Kungl. Maj:t om det avses bliutfört som beredskapsarbete. Vad i propositionen förordats i fråga omförvallwfiinktionen m. in. har inte gett utskottet anledning till erinran.Anledning finns att här notera del ovan angivna ställningstagandet atthuvudmannaskapet också i fortsättningen bör anförtros i första hand åtföreningslivets organisationer. Utskottet har vidare förutsatt att detväsentliga syftet att öppna möjlighet till rådgivande medinflytande över denlöpande lokalförvaltningen tillgodoses genom med förslaget förenliga åtgärder.Krav på aktieinnehav eller viss åsiktsinriktning bör inte hindra aktivtintresserade att i lämpligt forum kunna påverka lokalanvändningen. Vad i propositionen anförts om en samordning avlokalresurserna kan utskottet ansluta sig till. Det kan i detta sammanhangnoteras att praktiska exempel getts på lösningar där en tidigprojekteringssamverkan gett möjlighet alt även tillgodose vissa av skolansbehov av fritidslokaler m. m. Även här främjas avsett syfte genom kommunalplanering. Departementschefen anför i fråga om normering ochutveckling att Kungl. bör ge den föreslagna delegationen församlingslokalfrågor i uppdrag att leda utvecklingsarbetet i fråga omlokalernas funktion. Utvecklingsarbete i byggnadstekniska frågor ankommer påplanverket. Något förslag om särskilda medel för utvecklingsarbete förs intefram. Utskottet har inte funnit skäl till erinran mot vaddepartementschefen anföri om utvecklingsarbetet. Uppdraget lill delegationentorde där få föranleda överväganden om dess fullföljande i praktiska åtgärder. Föreslagna ersättningar tillriksorganisationerita föranleder inte någon erinran. I motionen 1973: 882föreslås att i princip uttalar sig för en senare anslagsgivning omytterligare . för en avsedd, för riksorganisationerna gemensamteknisk och ekonomisk rådgivning. Lämpligheten av en samordning av organisationernastekniska och ekonomiska rådgivning delvis av utvecklingskaraktär synes såstark att åtgärder även från statsmakternas sida som skulle främja detta börnoggrant övervägas. Föreslaget uttalande är dock nu inte lämpligt. Frågan om övergångsregler har inte närmare behandlats.Kungl. Maj:t bör bemyndigas att ge bestämmelser i syfte att hindra, att den 1juli 1973 kvarliggande ansökningar får ett för sökanden sämre ekonomiskt utfallän om de behandlats enligt nu gällande regler. Vad i övrigt föreslagits och förordals i proposilionen harinte gett utskottet anledning till särskilt uttalande. 1. beträffandestorleken av lån och anordningsbidrag alt i anledning av Kungl.Maj:ts förslag och moiionerna 1973: 538, yrkandet 1, 868, yrkandet 1, och 882,yrkandet 1, som sin mening ger Kungl. Maj:l till känna vad utskottet anfört, 2. beträffandeinventariebidrag alt i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifall till motionerna 1973: 538, yrkandet 3, och 882, yrkandet 3, som sinmening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört, 3. beträffandetidsbegränsning av stödet till befintliga lokaler att i anledning avKungl. Maj:ts förslag och motionerna 1973: 538, yrkandet 4, 868, yrkandet 3,och 882, yrkandet 4, som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört, 4. beträffandeförfarandet att med bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslagå motionerna 1973: 538, yrkandet 2, 868, yrkandet 2, och 882, yrkandet 2,godkänner vad I statsrådsprotokollet anförts, 5. beträffandeersättningar till riksorganisationerna att a. medbifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag å mo tionen 1973: 882, yrkandet 5, godkänner vad i statsrådsproto kollet anförts, b. somsin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet an fört, 6. beträffandeövergångsbestämmelser att som sin mening ger Kungl. Maj:t till kännavad utskottet anfört, 7. beträffandegrunderna för statens stöd till allmänna samlings- lokaleri vad de inte behandlats under 16 ovan alt godkänner vad istatsrådsprotokollet anförts, 8. beträffanderamar för bidrag och lån att a. medger attbeslut om anordnings- och inventariebidrag samt lån för allmänna samlingslokaler under /74 meddelas inom en ram av , varav högst . får tas i anspråk för bidrag, b. medger attden under a ovan angivna ramen får överskri das om det behövs av sysselsättningsskäl, 9. beträffande anslag på driftbudgeten underelfte huvudtiteln för /74 att anvisar a. tillAnordningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler ett reservationsanslag av , b. tillUpprustningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler ett reservationsanslag av , 10. beträffande anslag på kapitalbudgeten underStatens utlåningsfonder för /74 att till Lånefondenför allmänna samlingslokaler anvisar ett investeringsanslag av . Närvarande:herrar Grebäck (c), (). (), Tobé (fp), i (s), fröken (), herrar i (s), (),(), i (c), herrar (), Wennerfors (m),(vpk), Äkerfeldt (c) och Annerås (fp).