bet · FW01JoU25 · 1973-12-31 00:00:00 — 1968 årsinternationella sockeravtal, tiU vilket är anslutet och december1973, innebär för sockerarealen tUl i runt tal 40 000 ha. Åtagandet ligger ilinje med nu gällande sockerreglering. godkände grunderna förregleringen av sockernäringen för femårsperioden den 1 juli 1969-den 30 juni1974. Enligt riksdagsbeslut förutsattes i enlighet med av år1967 fastställda riktlinjer en begränsning av den inhemska sockerbetsodlingentUl 40 000 ha. har därefter godkänt ett i propositionen1972:79 framlagt förslag om täckande av vissa kostnader för en ökning avsockerbetsarealen med 1 200 ha fr. o. m. . 1 motionerna 1973:333, 1973:1388 och 1973:1407 framförsönskemål om att uttalar sig för en ökning av den för inhemsksockerbetsodling avsedda arealen med förslagsvis 15 00020 000 ha. a. till att undandra åkerareal från spannmålsodling och därigenombidra till att minska rådande spannmålsöverskott. Utskottet vill erinra om attmotsvarande yrkanden framfördes i motioner till föregående års riksdag. Utskottet anförde (JoU1972:34) därvid följande. 1 vad gällde frågan om en ytterligare utvidgningeller jämkning av den inhemska sockerbetsarealen kunde utskottet medge attförutsättningarna för ett beslut syntes ha väsentligt förändrats från dentidpunkt då rikthnjerna för gällande sockerreglering fastställdes. Skäl taladeenligt utskottets mening för att en utvidgning skedde av den areal som användsför sockerbetsodling. I samband härmed ville dock utskottet erinra om detinternationella sockeravtal tiU vilket anslutit sig. Utskottet nämndeockså att Kungl. Maj:t uppdragit åt lantbruksekonomiska samarbetsnämnden attredovisa förslag till olika åtgärder med anledning av utvecklingen av densvenska spannmålsproduktionen. 1 detta sammanhang torde bl. a. frågan omsockerbetsodlingens omfattning bli föremål för uppmärksamhet. I enlighet medvad i det föregående anförts fann utskottet skäl anta att de synpunkter somframförts i motionerna i berörda avseende skulle komma att beaktas. Riksdagenansåg motionerna besvarade med vad utskottet sålunda anfört rörande ökning avden inhemska sockerbetsarealen. 1 anledning av de ånyo väckta motionerna i ämnet viUutskottet nämna att förberedande överläggningar rörande nytt internationelltsockeravtal påbörjats i med deltagande av bl. a.representanter för , TUl ledning för den svenska delegationens arbetegäller bl. a. de uttalanden som gjordes i frågan vid förra årets riksdag.Utskottet anser alltjämt att skäl talar för en utvidning av den för svensksockerbetsodling använda arealen. Med hänsyn tUl att frågan redan beaktats isamband med förberedelserna för ett nytt sockeravtal finner emellertidutskottet att motionerna bör kunna anses besvarade med vad utskottet anfört. Vad slutligen gäller den i motionen 1973:937 berördafrågan om ianspråktagande av spannmålsregleringsavgifter för att stimulera köttproduktionenvUl utskottet erinra om att jordbruksutredning enligt sina direktivhar att undersöka vilka metoder som kan användas för att undvika permanentöverskottsproduktion av jordbruksprodukter. Enligt utskottets mening är detlämpligt att motionen överlämnas till jordbruksutredningen för övervägande. De delar av här behandladeproposition och motioner som ej särskilt berörts i det föregående föranlederinte något särskilt uttalande av utskottet. 1. medger attKungl. Maj:t eller, efter Kungl. Maj:ts bestämmande, statens jordbruksnämndfår vidta de åtgärder som behövs för att genomföra regleringen av priser m. m.på vissa jordbruksprodukter under /74, 2. a. med bifalltiU Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1973:504 godkänner vadutskottet anfört angående begränsning av fraktkostnaderna för mjölk och gräddeinom vissa områden i de fyra nordligaste länen. b. godkänner vad i propositionen i övrigt förordats ifråga om användningen av införselavgiftsmedel, som inflyter eller har influtitunder /74 eller tidigare regleringsår, och av andra isamband med jordbruksregleringen under samma regleringsär influtna ellerinflytande avgiftsmedel, 3. medger attersättning till jordbruket till följd av förluster i samband med prisstoppetfår täckas av medel från förslagsanslaget Prisreglerande åtgärder påjordbrukets område för /74 under nionde huvudtiteln, 4. godkänner vad ipropositionen förordats angående avgift pä sojaproteinprodukter, 5. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1973:1938 godkänner de ipropositionen förordade riktlinjerna för kvalitetsmärkning av matpotatis, 6. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1973:1939 godkänner vad ipropositionen förordats i fråga om prisstöd till rennäringen ochklassificering av renkött, 7. medger attpristillägg för renkött får täckas av medel frän förslagsanslaget Stöd tUljordbruket i norra för /74 under nionde huvudtiteln, 8. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1973:931, första dels-satsen,tiil Jordbruksforskning för /74 under nionde huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag av , 9. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1973:1940 till Bidrag tittSveriges utsädesförening för /74 under nionde huvudtiteln anvisarett förslagsanslag av , 10. avslår motionen1973:1955, 11. anser motionen1973:493 besvarad med vad utskottet anfört rörande grundforskningen påväxtförädlingens område, 12. ansermotionerna 1973:333, 1973:1388, yrkande , och 1973:1407 besvarade med vadutskottet anfört rörande ökning av den inhemska sockerbetsarealen, 13. hos Kungl.Maj:t hemställer att motionen 1973:937 överlämnas till 1972 årsjordbruksutredning. På jordbruksutskottets vägnar . Närvarande: herrar i Skegrie (c), Mossberger (s),i (s), (). ()*, ()*, iTanum (s). (), i (c), (), herrarKrönmark (m). (vpk), ()*, () och ()*. * Ej närvarande vid betänkandets justering. 1. angående prisstöd tUlrennäringen m. m. av (vpk) som anser att dels det stycke i utskottetsyttrande som på s. 6 börjar med "Det föreslagna" och på s. 7 slutarmed "" bort ha följande lydelse: Detföreslagna------- (lUca med utskottet)--- i renskötselområdet. Utskottetkan för sin del godta att pristUlägget i inledningsskedet får utgå i form avett enhetligt belopp per slaktad ren i hela renskötselområdet. Som nämntsbör denna stödform bidra tUl en bättre köns- och ålderssammansättning pårenstammen och ett rationellare slaktuttag. Beträffande stödnivån villemellertid utskottet erinra om att nötköttsproduktionen i norra fårprisstöd även på annat sätt och i väsentligt större omfattning än genompristillägg för kött, nämligen genom pristillägg för mjölk. Från denna synpunktbör pristUlägget för renkött enligt utskottets mening beräknas efter väsentligtgenerösare grunder än dem departementschefen förordat. Utskottet delarhärvidlag den uppfattning som i redovisat i sittyttrande över lantbruksstyrelsens och jordbruksnämndens förslag i ämnet. mening talar skäl för att pristiUägget bestäms till . per renunder inledningsskedet. Vad nu sagts innebär att utskottet biträder yrkandet imotionen 1973:1939 och i övrigt tillstyrker Kungl. förslagunder nu förevarande avsnitt. Utskottet vill (lika med utskottet)----- juli1977. dels utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. a. i anledning av Kungl. Maj:tsförslag och med bifall till motionen 1973:1939 som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet anfört angående storleken av pristiUägget för renkött, b.godkänner vad i propositionen i övrigt förordats i fråga om prisstöd tillrennäringen och klassificering av renkött, 2. angående växtförädhngsverksamheten vid av i (c) som anser att dels det stycke i utskottetsyttrande som på s. 7 börjar med "Även utskottet" och på s. 8 slutarmed "av trädgårdsväxter" bort ha följande Även utskottet-------- (lika med utskottet)----- helt år. framgår avpropositionen är detta väsentligt mindre än vad Svalövsutredningräknat med. Enligt utredningen bör de ökade kostnader som övertagandet avHammenhög medför tUl en viss del täckas genom att föreningen inom ramen förgällande anslag omprioriterar medel från jordbruksväxt- tillträdgårdsväxtsidan. En sådan omfördelning räcker dock inte för att täcka deökade kostnaderna. Utredningen föreslår därför att föreningen för nästabudgetår får statsbidrag med . att användas för förädling avträdgårdsväxter. Förslaget har tUlstyrkts av flertalet remissinstanser.Utskottet finner åtskilliga skäl, bl. a. sysselsättningsskäl, tala för attutsädesföreningen för den berörda verksamheten erhåller medel i huvudsakligöverensstämmelse med utredningens förslag. Utskottet förordar därför attföreningen för nästa budgetår får statsbidrag till förädhng av trädgårdsväxtermed , vilket motsvarar ett bidrag av 490 000 kr.Utskottets ställningstagande innebär att utskottet tillstyrker vad i motionen1973:1940 förordats i nu förevarande hänseende. Utskottet biträder i övrigt vaddepartementschefen förordat beträffande förslagsanslaget Bidrag till och föreslår således att nämnda anslag för nästa budgetår tasupp med . dels utskottets hemstäUan under 9 bort ha följandelydelse: 9. i anledning av Kungl. Maj:tsförslag och med bifall till motionen 1973:1940 till Bidrag till för /74 under nionde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av , 3. angående växtförädlingsverksamheten vid Weibullsholm m.m. av herrar i Skegrie (c),(), i (c) och () som anser att dels det stycke av utskottetsyttrande på s. 8 som börjar med "Inte heller" och slutar med"som " bort ha följande lydelse: Enhgt motionen 1973:1955 föreligger starka skäl för attstaten lämnar stöd tiU förädlingen av trädgårdsväxter. Förutsättningarnaförbättras därigenom att tillgodose den växande efterfrågan påträdgärdsprodukter av inhemsk produktion. kan man enligt motionärernainte bortse från att förslaget i propositionen 1973:96 försätter den andragruppen av svenska trädgårdsförädlare, med Weibullsholmsväxtförädlingsanstalt, i en sämre konkurrenssituation. Detta är enligtmotionärernas uppfattning betänkligt med tanke på att trädgårdsväxtförädlingeni dag är olönsam för båda de berörda förädlingsföretagen. Eftersom den svenskamarknaden är liten och konkurrensen utifrån hård inriktar de svenska förädlarnasig nu i ökad utsträckning på att försöka stärka sina positioner utomlands. Ettutökat statligt stöd kan i det sammanhanget få stor betydelse. Motionärerna anser det emellertid angeläget att stödet får sådan utformning, attstatsmakterna inte ensidigt gynnar det ena av de båda företagen. I motionenföreslås att medel motsvarande vad i propositionen föreslagits bli anvisat tillutsädesföreningen för verksamheten vid Hammenhöganstalten förs upp på ettsärskilt anslag, från vilket anslag bidrag bör lämnas till medWeibullsholm. Motionärerna framhåller att förädlingen av trädgårdsväxter f. n.är av ungefär samma omfattning vid och . Utskottet finner starka skäl tala för ett bifall till deti motionen 1973:1955 framförda förslaget och tUlstyrker därför att för nästabudgetår under nionde huvudtiteln förs upp ett reservationsanslag av 210 000kr. till Bidrag till förädling av trädgårdsväxter att användas på sätt imotionen föreslagits. dets utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse: 10. i anledning av Kungl, Maj:tsförslag och med bifall till motionen 1973:1955till Bidrag till förädling av trädgärds-växter för /74 undernionde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 4. angående ianspråktagande avspannmålsregleringsavgifter av herrar i Skegrie (c),(), (), i (c) och Krönmark (m), som anser att dets det stycke i utskottetsyttrande på s. 10 som börjar med "Vad slutligen" och slutar med"för övervägande" bort ha följande lydelse: Vad slutligen----- (lika med utskottet)----- avjordbruksproduk ter. Enligt utskottets mening är emellertid de i motionen föreslagna åtgärderna inte ägnade att effektivt vare sig påverka produktionsbalansen eller stimulera till ökad köttkonsumtion. De spannmålsöverskott som uppstått är huvudsakligen beroende av oöverträffat gynnsamma skördeår och kan av den anledningen vara av endast tillfällig karaktär. Medverkande till höga skördar är emellertid också de framsteg som växtförädlingen gör och som beräknas medföra en ökning av hektarskördarna med ca . Därtill kommer att jordbrukarna i värt land tillämpar en högt uppdriven odlingsteknik. Vissa detaljer i jordbruksbeslutet av är också avgrundläggande betydelse för uppkomsten av ett mera permanentspannmålsöverskott. Nedskärningen av sockerbetsodlingen med 10 000 ha harinneburit en ökad spannmålsskörd av ca 40 . Därtill kommerhotet i nämnda jordbruksbeslut mot mjölkproduktionen som också i sin turmedverkat till ökad spannmålsodling genom utslaktning av en mängddjurbesättningar och därmed följande övergång från odling av grönfoderväxtertill spannmålsodling. Är 1971 importerades ca kött och ost,vilket vid en motsvarande inhemsk produktion skulle ha förbrukat ca 270 000 tonspannmål. Importen av spannmålsprodukter var ca och år 1971ca . givetvis avsättningen av den svenska spannmålsskörden.Sammanlagt utgör dessa kvantiteter betydligt mer än genomsnittsöverskottet avspannmål för åren 19601969. Enligt utskottets mening bör en bättre produktionsbalans iförsta hand sökas genom införande av alternativa grödor, främst genom ökadsockerbets- och oljeväxtodling och genom uppmuntrandet av odlingar avproteinrika växter t. ex. åkerbönor. bör söka lösa fråganom en bättre produktionsbalans genom initiativ som kan leda till ökadanvändning av dylika alternativa grödor. Den av motionärerna föreslagnalösningen skuUe bl. a. innebära en prispress gentemot spannmålsproducenterna,vilket torde fä anses strida mot principerna jordbruksbeslut.Utskottet finner heller inte motionärernas förslag att användaspannmålsregleringsmedel för att stimulera konsumtionen av kött vara effektivt.Det skulle resultera i en ganska obetydlig prissänkning. Däremot skuUe endifferentiering av mervärdeskatten eller ett helt borttagande av densamma påvissa livsmedel medföra en avsevärt starkare prisnedsättning och stimulera tillökad konsumtion. Sådan differentiering av mervärdeskatten förekommer i vissaandra länder och bör vara möjlig även hos oss. Utskottet utgår ifrån att denskatteutredning som pågår ägnar hithörande spörsmål uppmärksamhet. Motionen1973:937 bör med hänsyn till det anförda ej föranleda någon åtgärd. dels utskottets hemställan under 13bort ha följande lydelse: 13. lämnar motionen 1973:937 utan åtgärd. 1. angående redovisningen av prisutvecklingen i fråga omjordbnikets produkter, m. m. av herrar i Skegrie (c),(), (), i (c) och Krönmark (m): 1 propositionen 1973:96 angåendereglering av priserna på jordbruksprodukter finns ett par intressantauppgifter. Departementschefen lämnar upplysning om nettoinkomsten perbrukningsenhet i jordbruket i övre varvid framgår att denna enligtstatistiska centralbyråns deklarationsundersökning för i genomsnitt församtliga enheter med mer än 2 ha åker var ca . varav ca 7 100 kr.utgjorde intäkter av jordbruksfastigheten. Inom gruppen 1020 ha var motsvarandebelopp 23 400 resp. . Vad beträffar prisutvecklingen framhålls att "Under tidenjanuarinovember steg prisnivån i konsumentledet enligt SPK:s beräkningarmed i genomsnitt . Priserna i dagligvaruhandeln, dvs. främstlivsmedelspriserna, steg väsentligt snabbare, nämligen , varav3,kunde hänföras till jordbruksregleringen". Uppgifter om procentuella förändringar kan emellertid ge en något ofullständig bild av verkligheten beroende på vilket utgångsläge som väljs. Jämförelsernamåste ske på . Kortsiktiga förändringar ger osäkra utslag, enärflera olika faktorer kan påverka ändringarna i prisnivån i olika led. som är sammansatt avrepresentanter för såväl regeringen som för olika statliga myndigheter ochjordbrukets ekonomiska organisationer företar också kontinuerliga undersökningarpå dessa områden. Med samma förbehåll som ovan anförts är även de beräkningarintressanta som gjorts inom denna samarbets-nämnds indexgrupp och som utvisaratt till jordbrukarnas avräkningsprisersteg . steg priserna på samma produkter iindustriledet med 9,2 å (ungefär lika utveckhng inom jordbrukskooperationenoch i andra förädlingsindustrier) och i detaljhandelsledet . stegkonsumentpriserna på samtliga livsmedel , men under samma tidsteg avräkningspriserna för jordbruksprodukter med . Dessaberäkningar visar dock att prisutvecklingen i jordbrukarledet haft enjämförelsevis ringa effekt på priserna i konsumentledet och att det ärkostnadsökningarna i de andra leden jämte höjningen av mervärdeskatten somsvarar för den avgjort största delen av kostnadsökningarna på livsmedlen ikonsumenfledet. Exempel saknas inte som visar att mervärdeskatten i vissa fallkan uppgå tUl högre belopp än vad jordbrukaren får i nettoinkomst för sammavaror. De låga inkomster som redovisas i propositionen 1973:96för det norrländska jordbruket är tydligen också gällande för jordbruket iövrigt. En av statens jordbruksnämnd slutförd undersökning avjordbruksbefolkningens inkomster visar ingalunda att några"enorma vinster" eller "mUjardbelopp" tUlkommit jordbruketsom resultat av jordbrukspolitiken, vilket påståtts. De beräknadeinkomstförbättringarna visas genom nedanstående utdrag: Uppgifter i 1970 1971 1972 Ökning- Intäkter från jordbruksdriften 6 104 6 614 7 062 448 Kostnader(exklusive eget arbete 4 497 4 656 4 951 295 och ränta på eget kapital) Familjens ersättning för eget 1607 1958 2 111 153 Slår man ut jordbrukarfamiljenssamlade inkomster av jordbruk på 150 000 brukningsdelar ger detta ca . Naturligtvis avviker inkomsterna i de särskUda fallen fråndetta medeltal såväl uppåt som nedåt. Siffror visar dock att det här rör sig omblygsamma inkomster i jämförelse med andra jämförbara yrkesgrupper. För att få en verklighetsbetonad och vederhäftig debattkring jordbrukspolitiken och jordbruksregleringen är det enligt vår meningnödvändigt att det i kommande propositioner angående jordbrukspris- regleringen ges mera utförliga redovisningar som bättrebelyser de verkliga förhållandena för jordbruket såväl beträffandeprisutveckling som inkomstförhåUanden. Beräkningar görs kontinuerligt bl. a.inom statens jordbruksnämnd och lantbruksekonomiska samarbetsnämnden på dessaområden. Sådan redovisning är i hög grad önskvärd för att geallmänheten en så rättvisande bild som möjligt av jordbrukspolitikens inverkanpå prisbUd-ningen i såväl producentledet som inom den därefter följandeförädlingen och distributionen. Inte minst viktigt är det också attåskådliggöra mervärdeskattens prishöjande inverkan. Dylika objektiva upplysningar synes vara i hög gradbehövliga med hänsyn till de ovederhäftiga och direkt vilseledande uppgiftersom delgivits allmänheten i annonser och uttalanden från vissa håll undersenare tid angående jordbrukspolitik och jordbrukarinkomster. 2. angående livsmedelspriserna avherr (vpk): kommunisterna haranvisat åtgärder för en sänkning av livsmedelspriserna, som i fråga om vissaslag av livsmedel, t. ex. nötkött, är så höga att dessa livsmedel praktiskttaget aldrig kan förekomma på matsedeln i många barnfamUjer, pensionärshushåUeller andra kategorier med låga inkomster. Vårt krav om en utredning av övergäng tUl lågprislinje pålivsmedel bifölls av riksdag, och denna fråga kommer att behandlas avden jordbruksutredning som har tillsatts. Det är också angeläget att monopoliseringen inomlivsmedelsindustrin och de multinationeUa företagens växande grepp över vissadelar av denna industri blir föremål för en snabb undersökning. Denna del avprisbildningen kan inte lämnas utan uppmärksamhet och åtgärder. Självfallet finns det också andra avsnitt, som bordeundersökas och som ägnats mycket ringa uppmärksamhet. De orimligt högakostnader, som lantbruket har på grund av monopoliseringen inombyggnadsmaterialbranschen, priserna pä traktorer och andra jordbruksmaskiner,priserna på konstgödsel osv., måste givetvis slå igenom påjordbruksprodukternas pris och därmed också på detaljhandelspriserna. För att söka lätta bördorna för lönarbetarna och derasfamiljer, särskilt för låginkomstgrupperna och barnfamiljerna, harvänsterpartiet kommunisterna under en rad av år framför kravet attmervärdeskatten på livsmedel helt skall slopas. Senast i motionen 1973:11 ställdesdetta krav. Effekten för konsumenterna skuUe bli mycket gynnsam - allalivsmedelspriser skulle sänkas . Med vårt krav syftar vi också till en rättvisarefördelning av skattebördorna. De som konsumenterna tvingasbetala i mervärdeskatt på livsmedel bör, enligt vårt förslag, tillförasstatsbudgeten genom skatteskärpningar för de högre inkomsttagarna, de storaförmögenhetsägarna och aktiebolagen. Vi häri motionen 1973:571 föreslagit en höjning av förmögenhetsskatten, en höjningav arvs- och gåvoskatten, en höjning av bolagsskatten, förändradeavskrivningsregler, begränsning av aktiebolagens skattekrediter, slopande av deextra skattelättnaderna för bolagen, omsättningsskatt på handeln med aktier ochytterligare en serie specificerade skatteskärpningar och inkomstförstärkningar.Vi har också föreslagit utgiftsminskningar, av vilka de viktigaste äravskaffande av vissa bidrag till företagen samt nedskärning av utgifterna förmUitära ändamål. Enbart de inkomstförstärkningar och utgiftsminskningar somvi anvisat i motionen 1973:571 kan beräknas med nöjaktig säkerhetsmarginal geett totalbelopp av . Här finns alltså utrymmet för bl. a. detkrav - "Bort med momsen på maten! " - som, om det genomfördes, skullekosta statskassan . i minskade inkomster.Konsumenternas köpkraft skulle öka nära nog lika mycket och otvivelaktigt bidratill en minskning av de ryktbara överskottsproblemen inom det svenskajordbruket och en ökning av avsättningen för konsumtionsvaruindustrin. 3. angående förädling av trädgårdsväxter av herrar och (båda m); I föreliggande utskottsutlåtandeföreslås anslag till för att täcka föreningenskostnader för fortsatt verksamhet inom förädling av trädgårdsväxter ochgrönytegräs i . Det är tillfredsställande att verksamheten vidHammenhöganstalten kan fortsätta för att säkerställa växtförädlingsverksamhetför dessa växtgrupper inom olika institutioner i landet. Emellertid har detyppats vissa farhågor för att den motsvarande förädlingsverksamhet som bedrivsav genom det direkta stödet till kankomma i ett konkurrensmässigt underläge. Vi förutsätter att Kungl. Maj:tbevakar frågan och återkommer till med förslag om anslag tillWeibullsholm i det fall dess verksamhet inom trädgårdsväxtförädlingen skullelöpa risk att komma i ogynnsamt läge gentemot .