bet · FW01NU12 · 1973-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkande nr 1973 NU 1973:12 betänkande i anledning av motion om åtgärderför att främja handeln med . I motionen 1973:1514 av herrarWirmark (fp) och () hemställs att skah hos Kungl. Maj:tbegära att en skyndsam prövning sker inom berörda departement och verk av deytterligare åtgärder som bör vidtas för att främja handel medÖsteuropa. Förväntningarna beträffandeösthandelns expansion har, hävdar motionärerna, inteinfriats och det finns skäl att befara en fortsättning av den negativautvecklingstendensen om inte ansträngningar görs för att förbättraförutsättningarna för handelsutbytet. Olika åtgärder som skulle kunna ledatill en ökning av den svenska handeln diskuteras. Det understryks att behovetav statliga insatser är större när det gäller handel med statshandelsländer somde östeuropeiska än i handeln med icke-socialistiska länder. a. ansesbyråkratin utgöra ett påtagligt problem. Därför bör genom sinofficiella representation underlätta de svenska företagens handelskontakter.Erfarenheterna visar, säger motionärerna, att handelssekretariat utgör etteffektivt serviceorgan för näringslivet. Därför borde enhandelssekreterartjänst inrättas i samt på något även en iWarszawa. Behoven av ett ökat informationsutbyte och av permanentautställningslokaler i de för handeln viktigaste huvudstäderna framhålls också.De östeuropeiska staterna har brist på kapital och valuta. Därför harerbjudande om krediter blivit ett väsentligt konkurrensmedel i handeln påÖsteuropa. För att skall kunna konkurrera med deländer som på olika sätt underlättar kreditgivning i handeln med ärdet, hävdar motionärerna, nödvändigt med åtgärder från myndigheternas sida föratt öka möjligheterna för svenska företag att på liknande sätt erbjuda långakrediter. En annan åtgärd som enligt motionärerna skulle kunna ge resultat voreatt på bilateral väg skapa ekonomiska garantier som skulle göra det möjligt försvenska företag att satsa på olika slags sam arbetsform er, exempelvis s. k.joint som blivit en inte ovanlig form för samarbete mellanösteuropeiska statsföretag och västföretag. En liberalisering av den svenskaimportkvoteringen beträffande varor från skulle vidare, sägermotionärema, indirekt kunna medföra positiva effekter för den svenska exportentill dessa länder. skulle sannohkt vinna på att i stället förkvoteringar eftersträva generellt verkande begränsningar, vilket skulle ehmineraden diskriminering som de speciella kvoterna innebär för östländernas del,eller också söka få till stånd frivilliga begränsningar. Det anförs slutligenatt det som ett resultat av den beslutade överflyttningen av UD:shandelsavdelning till synes råda vissa oklarheterbeträffande den förvalt-ningsmässiga ansvarsfördelningen när det gällerösthandeln. De aktuella problemen inom denna handel är av den arten att ensplittrad ansvarsfördelning och en tungrodd ärendebehandling bör undvikas. Uppgifter i anslutning till motionen handel med deösteuropeiska länderna, exklusive , uppgick till nära 3,3miljarder kronor med en övervikt om ca för exporten.Utvecklingen av vår handel med redovisas ide följande diagrammen. Utvecklingen av vår import frän dessa länder har näraföljt utvecklingen av vår totala import. Exporten till låg av index 1962 > 100 totala import import från perioden på i stort sett oförändrad nivå. Åren 19671970ökade exporten till betydligt snabbare än den totala exporten. Underde tvä har, som vår totala export fortsatt att öka,exporten till minskat. uppgår till av det totala varuutbytet mot 4,1962. största handelspartner i ärSovjetunionen som 1972 svarade för av den svenska östhandeln. Därefterföljer , , , , och Bulgarien.Handeln med är obetydlig. med en minskandeösthandel har dock handeln med och ökat. blev 1971 störrehandelspartner än . Den svenska exporten till östländerna består främst avmaskiner och apparater samt olika transportmedel, såsom lok och fartyg. a. jäm och stål, papper och pappersmassa samtmalmer och kemiska produkter. Östländerna i sin tur exporterar till Sverigeråvaror, bränslen och livsmedel. Handelsutbytet regleras i normalfallet via särskildahandelsavtal, som gäller för en femårsperiod. I regel hålls dessutom varje årförhandlingar om de till avtalen knutna varulistorna, varvid särskildaärsprotokoll upprättas. genomförde ensidigt en omfattandehberalisering av importen från utom . Denna liberaliseringmedförde att i stort sett av importen från frilistades, dvs.att det för denna import inte längre erfordrades någon svensk importlicens. Störredelen av vår export till östländerna frilistades 1961. genomförde en ytterligare liberaliseringav exporten till , med undantag av , avseende ett antal s.k. strategiska varor vilka föll under Natoembargot. Dessa varor kan nuutföras utan licens. Liksom importliberaliseringen har denna åtgärd bidragit till att förenkla proceduren i den svenskaösthandeln. slöt ett avtal med omekonomiskt, industriellt och tekniskt samarbete. Därefter har motsvarande avtalträffats med , , , och . MedTjeckoslovakien slöt 1971 ett avtal om tekniskt samarbete.Samarbetsavtalen torde på bl. a. kunna leda till ett ökat varuflödemellan avtalsparterna. För att främja handeln med upprättades1969 ett svenskt handelssekreterarkontor i . placerades en handelssekreterareäven i (). Särskilda kommittér för främjande av handeln mellanSverige och olika öststater har upprättats inom näringslivet med deltagandefrån import- och exportföretag, banker m. fl. Kommittéernas sekretariat ärförlagda till exportråd eller . Dessakommittéer ser som sin viktigaste uppgift att underlätta kontakten mehansvenska företag och institutioner och deras motsvarigheter i öst. Man ställersamman upplysningar om export- och importformaliteter och om leverans- ochavsättningsmöjligheter samt publicerar handböcker. Kommittéerna följer ocksåden ekonomiska utvecklingen i respektive östland och informerar om teknik förmarknadsföring i båda riktningarna. För att lösa dessa uppgifter arrangerar manbl. a. informationsmöten, delegations- och kontaktresor, symposier ochdeltagande i mässor och utställningar. 1 fråga om svarar en särskildsvensk-polsk handelskammare för motsvarande aktiviteter. Utvecklingen av handel med olika länder iÖsteuropa belyses genom följande tabeller med kommentarer samt diagrammet på s.5. 1962 1967 1968 1969 1970 1971 1972 Export (fob) 408 303 423 575 680 443 397 Import(cif) 331 452 553 676 806 832 759 Summa handel 739 755 976 1251 1486 1275 1156 Handelsbalans +77 -149 -130 -101 -126 -389-362 Tabellen visar att omslutningen avden svensk-sovjetiska handeln ökade från 739 milj. kr.till I 156 milj. kr. var den 330 milj. kr. Endast 1962 och 1964(ej redovisat i uppställningen) var exporten större än importen. Importendomineras av råvaror medan exporten till övervägande delen består av hel- ellerhalvfabrikat. 1962 1967 1968 1969 1970 1971 1972 Export (fob) 108 173 196 196 203 303 407 Import(cif) 175 203 210 250 297 300 332 Summa handel 283 376 406 446 500 603 739 Handelsbalans -67 -30 -14 -54 -94 + 3 +75 Svengei handel med Östeuropamitj. "/ "/ '// II" ti 1 '/ , ' / Omslutningen av handeln med Polenhar ökat från 283 till 739 milj. kr., dvs. Exporten ökade och importen med 90 %.Exportökningen faller i huvudsak . 1962 1967 1968 1969 1970 1971 1972 Export (fob) 135 184 214 380 401 354 297 Import(cif) 91 170 187 209 242 241 229 Summa handel 226 354 401 489 643 595 526 Handelsbalans +44 +14 +27 +71 +159 +113 +68 Omslutningen av handeln mellanSverige oeh har ökat . Handelnvar 1972 117 milj. kr. mindre än 1970, det hittillsvarande rekordåret. Svgrigehar haft exportöverskott. 1962 1967 1968 1969 1970 1971 1972 Export (fob) 70 113 106 J06 186 187 158 Import (dO 69 109 120 153 165 155 163 Summa handel 139 222 226 259 351 342 321 Handelsbalans +1 +4 -14 47 +21 +32 - 5 Omslutningen av densveusk-tjeckoslovakiska hapdeln har ökat under perioden 1962:= 1972.Importen har ökat med I , medan exporten ökat . Samrna motionärer väckte vid 1972års riksdag en motion med samma innebörd. Utskottet konst3terade (NU 1972:28)att motionärerna aktualiserat en väsentlig fråga men hävdade att möjligheternaatt öka handel med kontinueriigt bevakas. Någon särskildutredning ansågs inte rnotiverad. Riksdagenföljde utskottet ogh avslog motionen. Motionärerna hänvisar till de§ena§te årens utveckling av handelsutbyte med de östeuropeiskaländerna och hävdar att det finns skäl att befara en fortsatt negativutvecklingstendens om inte ansträngningar görs att förbättra förutsättningarnaför handelsutbytet. En skyndsam prövning begärs av vilka åtgärder som börvidtas i detta syfte. Olika åtgärder som överensstämmer med de av motionärernaframförda synpijnkterna har vidtagits . Den officiellahandelsrepresentationen har förstärkts genom att handelssekreterarkontorinrättats i och och genom att en speciell tjänst för bevakning 3vhandelspolitiska frågor har inrättats vid ambassaden i . Genomtillkomsten av exportråd har möjligheterna att på olika sättundergtödja de svenska företagens exportansträngningar i Östeiiropa ökat, Enkontinuerlig bevakning av handelsutbyte med sker i första harld geflomkommerskollegiUlTi. På departementsnivå pågår underhandlingar om svenskt köp avnaturgas från i utbyte mot industrivaror, Som ett led i dessaföthand-hngar och allmänt i försöken att åstadkomma vidgad handel gjordeindustrimmistern ett besök i . De samarbetsavtal som träffats med de östeuropeiskaländefria är relativt nya och har haft begränsad betydelse. Olikateckeh tyder emellertid - enligt bedömningar på dépaftémentshäll - på attutveck lingstrenden är positiv. ImportkVoteflngen här successivt liberalisératsgenom att kontingenterna höjts, och i de Setlä§t ingångna långtidsavtalen ingårsom ett mål att begränsningarna skäll Väta avvecklade . Den viktiga frågan om hur skall kllnna öka sinhandel méd är enligt vad som framgår av dén lämnade redogörelsen föremålför en omfattande bevakniilg; Fri Särskild utredning enligt motionäremasyrkande ter sig därför iiite motiverad. Utskottet, som vill understryka viktéh äV att alla möjligheter att främjahandelsförbindelserna med de östeuropeiska länderna tas till vara, finneralltså inte anledning att tillstyrka mötlöflen utan hemställer att riksdagenavslår motionen 1973:1514. På näringsutskottets vägnar C. Närvarande: herrar Regnéll (m), 1 Glömminge (c),i (fp), i (s), i (c), (), (), (), Hovhaiiimar (m), i (vpk),i Säffie (c), i (s). Häll (s), i (s)och (). av herrar i Glömminge(c), i (fp), i (c), () ochGustafsson i Säffie (c), som anser att utskottets yttrande och hemställan borthä följande lydelse: Motionärerna hänvisar----- (= utskottet)----- i dettasyfte. De förväntningar som ställts på en vidgad handel medÖsteuropa har iflte infriats. som handelsutbyte totalt settfortsätter att öka minskar värt handelsutbyte med de östeuropeiska länderna. Enorsak till denna utveckling kan vara att de svenska företagen inte erhållermotsvarande samhällsstöd i sina exportansträngningar som företagen i andravästländer. Detta gäller särskilt på kreditområdet. västliga industriländer kan genom statligt stöd åta sigkreditarrangemang som svenska företag inte kan ställa i utsikt. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att svenska företag måste ges motsvarandemöjligheter för att de skall kunna konkurrera pä samma villkor. En utbyggnad avden svenska officiella handelsrepresentationen är vidare angelägen. Härigenomskulle med förhållandevis begränsade kostnadsökningar för den svenska staten enväsentligt förbättrad service kunna ges till svenska exportföretag som villetablera handelsförbindelser med eller stärka sin position där. Enavveckling av den gällande importkvoteringen framstår också som en angelägenåtgärd för att förbättra handelsutbytet med de aktuella länderna. Med hänsyntill de speciella problem som är förknippade med östhandeln är det enligtutskottets mening nödvändigt med en nära samordning av de olika åtgärder sombör vidtas. För att utarbeta ett program för en samordnad insats på områdetsynes en utredning av det slag som motionärerna föreslår vara lämphg. att med bifall tillmotionen 1973:1514 hos Kungl. Maj:t begär att en skyndsam prövning sker inomberörda departement och verk av ytterligare åtgärder som bör vidtas för attfrämja handel med . GOTAB 73 3361 S 1973