bet · FW01SfU17 · 1973-12-31 00:00:00 — motionen1973: 1726 av herrar i Ulfsbyn (c) och Gustafs- soni (c) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begär attresetillägg enligt studiestödslagen utgår med . om resan ärminst ; motionen1973: 1727 av i m. fl. (c) vari hemställs attriksdagen dels beslutar att som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna vad som imotionen anförts beträffande riktlinjerna för de studerandes sjukförsäkringssystem,dels hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag till värdesäkring av studiemedlen såatt bidragsdelen ej urholkas ytterligare; motionen1973: 1728 av () vari hemställs att hos Kungl. Maj;tbegär dels förslag till förenkling av administrationen av studiehjälp ochinkomstprövat tillägg i enlighet med vad som anförts i motionen, dels enöversyn av bestämmelsen om rätt att erhålla studiestöd under obligatoriskförpraktik och dels en översyn av åldersgränsen för erhållande av studiemedel; motionen 1973: 1729 avherr m. fl. (fp) vari hemställs a) att studiemedel skall utgå med75 % av basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring per termin, b) att av detta belopp skallutgå som bidrag, c) att fribeloppet vidmakeprövningen höjs till av basbeloppet, d) att10 % av basbeloppet per termin utgår oavsett makes inkomst och förmögenhet, e) attavgiftsgränsen vid återbetalning av studiemedel höjs till fyra gånger basbeloppet, f) att jämförelseräntanreduceras till av statens normalränta, g) attde studerande som inte erhållit studiebidrag motsvarande av studiemedelsbeloppet skall ges avskrivning på studieskulden så att uppburet bidrag jämte avskrivet belopp utgör av uppburna studie medel, h)att bestämmelserna i . Maj:ts brev av medbegränsningar i rätten till utbildningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsenför studier vid studiemedelsberättigade utbildningar upphävs, så att utbildningsbidragi fortsättningen kan utgå oberoende av utbildningen, i)att bestämmelse intages i studiestödslagen att studiestöd icke skall kunna utgåför tid under vilken studerande erhåller utbildningsbidrag, delsatt hos Kungl. Maj:t begär att studiemedelsutredning ellerannan lämplig utredning ges i uppdrag att med utgångspunkt från statistiskacentralbyråns studentekonomiska undersökning framlägga förslag om det totalastudiemedelsbeloppet och att förutsättningslöst pröva utformningen avåterbetalningsreglerna; motionen 1973: 1730 avherr m. fl. (vpk) vari hemställs a) att höja studiemedlen till av basbeloppet enligt studiemedelsutredningens förslag, b) att bidragsdelen skall varaknuten till basbeloppet, c) att uttala sig för utarbetandetav en plan för höjandet av bidragsdelen av studiemedlen, vars första etappskall avse ett återställande av bidragsdelen till av basbeloppet, d) att barntilläggetgöres icke återbetalningspliktigt, e) attbidragsdelen utgår till samtliga studerande inom studiemedels systemet oavsett studieform, f) attvuxenstuderande ges rätt till avskrivning av studieskulder för grundskole- och gymnasiestudier, delsatt hos Kungl. Maj:t hemställer om skyndsam utredning för införandeav studielön för vuxenstuderande på grundskolenivå samt om utredning ochförslag om en förhöjning av barntillägget som motsvarar de verkliga kostnadernaför barnens uppehälle och tillsyn; motionen1973: 1731 av () och () vari hemställs attriksdagen måtte besluta att a) hos Kungl. Maj:t anhålla, attden kommitté som arbetar med översyn av återbetalningssystemet fårtilläggsdirektiv för att lägga fram förslag om inrättandet av ettåterbetalningssystem enligt annuitetslåne-principen, b) 4 kap. 14 § studiestödslagenfår följande lydelse: »Harheltids- eller deltidsstuderande vårdnaden om barn som ej fyllt eller ärhan skyldig att till fullgörande av lagstadgad underhållsskyldighet utgeunderhållsbidrag till barn som ej fyllt , förhöjes det belopp som denstuderande har rätt till enligt 13 § med barntillägg. Tillägget utgår förförsta barnet av basbeloppet för ett läsår och förvarje barn över ett av basbeloppet för sådant läsår. Vid bestämmandetav barntillägget äger 13 § andra, tredje och fjärde styckena motsvarandetillämpning.» Utskottetbehandlar i detta betänkande även följande vid början väcktamotioner: motionen 1973: 425 av herrar i (fp) och () vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om attreglerna för erhållande av studielån ändras på så sätt att föräldrarnas inkomstoch förmögenhet ej får den reducerande effekt som gäller; motionen1973: 642 av m. fl. (m) vari hemställs att hos Kungl.Maj:t anhåller att studiemedelsutredning får tilläggsdirektiv attutarbeta förslag till ett studiemedelssystem i enlighet med de riktlinjer somangivits i motionen 1973: 241; motionen1973: 649 av fröken () och () vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj:t anhåller om att de elever, som genom diakoniutbildningförbereds att inneha tjänster inom eller hos annan huvudman, måtte ges rätttill statligt studiestöd också ; motionen 1973: 1127 av fröken m. fl. (fp) varihemställs att uttalar a) att som villkorför utlännings rätt till studiestöd för annan än flykting och övriga i prop.1971: 81 exemplifierade grupper skall fr. o. m. gälla attvederbörande skall ha vistats och förvärvsarbetat i , b) att vidbedömningen beträffande kravet på förvärvsarbete hemarbete skall jämställasmed förvärvsarbete oberoende av om barn finns i hemmet eller ej; motionen 1973: 1136 av m. fl. (vpk) varihemställs att hos Kungl. begär en utredning rörande införandeav studielön, varvid särskilt beaktas studielönens betydelse för att bryta densociala snedrekryteringen till högre utbildning; motionen 1973: 1150 av m. fl. (m) vari hemställsatt hos Kungl. Maj:t begär en skyndsam utredning om regler förstudiehjälp till elever vid icke statsunderstödda skolor; motionen 1973: 1162 av () vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj:t anhåller att studiemedelsutredningen får i uppdragatt dels se över återbetalningsreglerna med syfte att avskaffaindex-lånesystemet och inrätta ett återbetalningssystem enligtannuitetslåne-principen, dels lägga fram ett förslag till ett system medvärdesäkrad bidragsdel om samt förslag till hur tidigare låntagare, vilkaicke erhållit av studiemedlen i bidrag, skall kompenseras för detta. Utskottet behandlar i dettabetänkande även följande från utbildningsutskottet överlämnade motioner: motionen 1973: 1838 av . (fp) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begär förslag omfria hemresor för inackorderade elever i gymnasieskolan; motionen 1973: 1908 av m. fl. (vpk) varihemställs att fattar principbeslut om fria hemresor en gång per veckaför gymnasieelever som måste inackorderas på gymnasieorten; motionen 1973: 1910 av i m. fl. (c)vari hemställs att beslutar att eleverna på g-ort inom det allmännastödområdet får rätt till fri hemresa i de fall de går i den egnag-regionens skola. akademikerscentralorganisation () har med anledning av propositionen 1973: 63 tillutskottet ingivit en skrivelse, i vilken organisationen framför synpunkter påutformningen av studiestödet. De i propositionen föreslagna åtgärderna avser iförsta hand ett genomförande av principbeslut om överförande av äldrestuderande vid studievägar som tillhör studiehjälpssystemet till studiemedelssystemet.Dessutom föreslås genomförande av ett enhetligt studiekreditsystem,innebärande att yngre studerande inom studiehjälpssystemet skall erhålla sinstudiekredit i form av återbetalningspliktiga studiemedel. Vadsärskilt angår studiemedelssystemet föreslås dels att reglerna omhänsynstagande till makes inkomst ändras, dels att en särskild sjukförsäkringinförs. Förstuderande inom studiehjälpssystemet föreslås att inackorderingstillägget höjsfrån 125 till . samt att beloppet för taxerad inkomst vilketligger till grund för inkomstprövningen inom studiehjälpssystemet höjs från21 000 till . Författningsbestämmelsernarörande studiestöd föreslås samlade i en studiestödslag och enstudiestödskungörelse. Utskottetkonstaterar med tillfredsställelse att överförandet av de äldre studerandenatill studiemedelssystemet kommer att innebära en större likformighet istudiesocialt avseende för vuxna oavsett på vilket stadium studierna bedrivs.Utskottet finner också att förslaget om ett enhetligt studiekreditsystem haruppenbara fördelar. Den i propositionen gjorda avvägningen av vilka delar avstudiestödssystemet som bör förstärkas är enligt utskottets mening väl motiverad.Utskottet delar den i propositionen framförda uppfattningen om angelägenhetenav att författningsbestämmelserna om studiestöd samlas i en studiestödslag ochen studiestödskungörelse. I det följande kommer utskottet att ta upp sådanafrågor som aktualiserats i de med anledning av propositionen väckta motionerna,i vissa motioner väckta vid början samt i vissa till utskottetöverlämnade motioner. Studiehjälp utgår f. n. till studerande vid deläroanstalter och utbildningslinjer som Kungl. Maj:t bestämmer(gymnasieskolan, folkhögskolan, och statlig vuxenutbildning m fl.läroanstalter). För studerande som fyller högst (yngre studerande) underdet kalenderår då läsåret eller kursen börjar utgår studiehjälpen i form avstudiebidrag om . jämte vissa tillägg. För äldre studerandeinom studiehjälpssystemet utgår förhöjt studiebidrag om . imånaden och studielån om högst . För studerande med försörjningspliktmot barn kan dock högre belopp utgå. Förslaget i propositionen innebär somtidigare nämnts att dessa äldre studerande förs över tillstudiemedelssystemet. Motionärerna i motionen 1973: 1150 framhåller atten avveckhngsplan för statsbidrag till enskilda (privata) skolor aviserats.Följden av en eventuell avveckling blir enligt motionärerna att en elev somgår kvar i en sådan skola inte kommer att få någon studiehjälp. Motionärernafinner detta otillfredsställande och begär därför en skyndsam utredning av fråganom studiehjälp till elever vid icke statsunderstödda skolor. Enligtkungörelsen (1972:310) om läroanstalter och utbildningslin jer vid vilkastudiehjälp utgår kan studiehjälp erhållas under förutsättning attläroanstalten eller utbildningslinjen är statlig, statsunderstödd eller ställdunder statlig tillsyn. Den omständigheten att statsbidragen avvecklas förenskilda skolor innebär alltså inte i och för sig att elev vid sådan skolaförlorar möjligheten att erhålla studiehjälp. Avgörande för rätten till sådanhjälp är i stället om skolan uppfyller de krav som gäller för statlig tillsyn.Utskottet anser sig inte böra medverka till ändringar i de principer som sedanlänge gäller för prövningen av tillsynsfrågor och avstyrker följaktligenutredningskravet i motionen 1973: 1150. Omen studerande behöver inackorderas utgår f n. inackorderingstillägg med 125kr. I propositionen föreslås att detta tillägg höjs till . Resetillägg utgår f. n. om den studerande företar dagliga resor mellanhem och skola och utgör vid ett avstånd av 6, 15, 25 resp. 65, 85, 110resp. Iflera motioner aktualiseras frågan om kostnadsfria hemresor för inackorderadeelever i gymnasieskolor. Motionärerna i motionen 1973: 1725 begär attförsöksverksamhet med sådana hemresor anordnas i vissa regioner inomstödområdet. Enligt motionen 1973: 1838 bör förslag om fria hemresor förgymnasieelever föreläggas , medan motionerna 1973: 1908 och 1973:1910 innehåller yrkande, den förra om principbeslut och den senare omlagstiftning av motsvarande innehåll. Riksdagenhar och uttalat sig för att frågan om resebidrag tillinackorderade elever bör lösas. På uppdrag av Kungl. Maj:t har CSN därefterutrett i vilka former ett ekonomiskt stöd till hemresor lämpligen bör utgå.Vid överläggningar som under utredningsarbetet hållits med företrädare för bl.a. , skolkuratorer. och skola, och vissa elevorganisationer har starkt understrukitsbetydelsen av ett sådant stöd. Utskottet anser att bör vidhålla sitttidigare ställningstagande i frågan. Enligt utskottets mening bör därför, såsnart resurserna medger det, förslag föreläggas som ger möjlighet förinackorderade elever att i större utsträckning än vad som skerbesöka sina hem under terminerna. Vad utskottet anfört i anledning avmotionerna 1973: 1725, 1973: 1838, 1973: 1908 och 1973: 1910 bör ges Kungl.Maj:t till känna. Motionärernai motionen 1973: 1726 yrkar att resetillägg inom studiehjälpssystemet skallutgå med . om resans längd uppgår till . Bestämmelserna om resetillägg är utformade medhänsyn till att den studerande som regel inte bör tillbringa mer än två timmarper dag för färd till och från skolan. Motionärerna i motionen 1973: 1726 anseratt utvecklingen av de allmänna kommunikationerna kan göra det motiverat attvidga möjligheterna till resetillägg. Utskottet för sin del anser att långadagliga resor kan inverka negativt på skolarbetet. Genom den föreslagnahöjningen av inackorderingstillägget åstadkommer man enligt utskottets meningen bättre balans mellan detta tillägg och resetillägget. Utskottet avstyrkerföljaktligen bifall till motionen 1973: 1726. Motionäreni motionen 1973: 1728 framhåller att en förenkling av administrationen avstudiehjälpen skulle åstadkommas om det inkomst-prövade tillägget kunde utgåautomatiskt till elever i familjer som har bostadstillägg och påpekar att sammainkomstprövningsregler gäller i dessa fall. Utskottet vill med anledning häraverinra om att det finns möjlighet för kommun att beslutaatt annat organ än skolstyrelsen skall handha frågor om studiestöd. Denförenkling motionären åsyftar är således möjlig att åstadkomma inom ramen förden lagstiftning som redan gäller. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotionen 1973: 1728 i denna del. Ipropositionen har i enlighet med propositionen 1973: 29 som behandlar bl. a.inkomstprövningsregler för bostadstillägg förordats att för bidragsåret 1974en begränsning genomförs av möjligheterna att utnyttja underskottsavdrag vidtaxeringen även för det inkomstprövade tillägget. Regeln har utformats så attden taxerade inkomsten vid inkomstprövningen av inkomstprövat tillägg skallräknas upp med belopp motsvarande sådant avdrag för underskott i förvärvskällavid taxeringen som överstiger . Utskottetdelar uppfattningen att en begränsning av förordat slag bör genomföras menanser i enlighet med tidigare beslut rörande bostadstillägg (SoU1973: 5) att beloppsgränsen bör fastställas till . F.n. tas vid prövning av ansökan om studielån till yngre elever hänsyn till bl.a. föräldrarnas inkomst och förmögenhet. Propositionen innebär härvidlag ingenändring. Imotionen 1973: 425 yrkas att reglerna ändras så att föräldrarnas inkomst ochförmögenhet inte får den reducerande effekt som de f. n. har. Motionermed samma syfte som motionen 1973:425 har vid upprepade tillfällen avvisats avriksdagen med hänvisning bl. a. till att det i fråga om yngre elever ärberättigat med en viss återhållsamhet vid långivningen och till att de harstörre möjligheter än äldre elever att få sina utgifter täckta genom tilläggtill studiebidraget. Det förslag till förbättring av inackorderingstilläggetsom framläggs i propositionen kommer att i motsvarande mån minska de yngreelevernas behov av lån. Propositionen innehåller även förslag att beloppet förtaxerad in- komst, vilket ligger till grund vid prövning av ansökan ominkomstprövat och behovsprövat tillägg samt återbetalningspliktiga studiemedelhöjs från . Det förhållandet att ett enda system förstudiekredit nu införs och att de yngre eleverna härigenom blir berättigadetill återbetalningspliktiga studiemedel bör enligt utskottets mening inteinnebära att ändrar sin principiella inställning i fråga om yngreelevers skuldsättning. På grund av det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotionen 1973: 425. Fullföljandet av tidigare nämnda riksdagsbeslutinnebär i princip att elever som är då läsåret eller kursenbörjar fr. o. m. skall tillhöra studiemedelssystemet. Yrkandeti motionen 1973: 1728 syftar till en sänkning av denna åldersgräns till . Med anledning härav vill utskottet erinra om att frågan ommyndighetsåldern f. n. är föremål för överväganden inom justitiedepartementet.Enligt vad utskottet inhämtat kommer resultatet av dessa överväganden attframläggas under innevarande år. Om till följd härav en sänkning av myndighetsåldernkommer till stånd kan det finnas skäl att i sådant sammanhang återkomma tillden i motionen aktualiserade frågan. F. n. anser utskottet sig dock böraavstyrka bifall till yrkandet i motionen. De som studerar vid huvudsakligeneftergymnasiala utbildningsvägar erhåller studiemedel, vilka består avstudiebidrag och återbetalnings-pliktiga studiemedel. Studiemedlen ärindexreglerade och utgår av basbeloppet. Av studiemedlen utgör1 . Har den studerande vårdnaden om barn kan dessutom utgåbarntillägg av basbeloppet. Studiemedlen, som är inkomst-prövade,utgår med hänsyn till den studerandes studiemeriter. I motionen 1973: 642 yrkas med hänvisning till motiveringi motionen 1973: 241 att studiemedelsutredning erhåller uppdrag att utarbetaförslag till ett nytt studiemedelssystem. Motionen 1973: 1136 innehålleryrkande om utredning angående studielön. Ett liknande yrkande har framställtsi den med anledning av propositionen väckta motionen 1973: 1730. Förutvarande chefen för har idirektiven för den kommitté som utreder studiefinansieringen inom vuxenutbildning(SVUX) uttalat, att de studiesociala åtgärderna på vuxenutbildningsområdet kankomma att verka styrande på utbildningssystemet i dess helhet, att avvägningenmellan ungdoms- och vuxenutbildning liksom fördelningen på heltids- ochdeltidsstudier sålunda påverkas av åtgärdernas utformning och att de olikasystemen bör bedömas också med hänsyn till sådana effekter. a. mot bakgrundav detta utredningsarbete finner utskottet sig inte böra biträda de förslagtill mera vittgåendeförändringar av studiemedelssystemet som föreslås i motionerna 1973: 642,1973: 1136 och 1973: 1730. Somtidigare nämnts är en förutsättning för att studiehjälp skall kunna utgå attläroanstalten eller utbildningslinjen är statlig, statsunderstödd eller ställdunder statlig tillsyn. Samma regel gäller beträffande studiemedel. Imotionen 1973: 649 yrkas att studiestöd skall kunna utgå underdiakoniutbildning. Sedan denna motion väckts har Kungl. Maj:t genom beslut den16 medgivit att diakoniutbildningen får stå under statligtillsyn. Motionens syfte är härigenom numera tillgodosett. Motionerna1973: 1729 och 1973: 1730 innehåller yrkanden om att studiemedlen i enlighetmed studiemedelsutredningens förslag skall bestämmas till av basbeloppetper år. I den förstnämnda motionen begärs dessutom utredning om det totalastudiemedelsbeloppet med utgångspunkt i den studentekonomiska undersökning somf. n. genomförs av . Ipropositionen har vid behandlingen av utredningens förslag framhållits att maninte kan se frågan om studiemedlens maximibelopp isolerad från de övrigaförmåner som kan komma studerande till del. Utskottet ansluter sig till desynpunkter som anförts i propositionen och anser även med hänsyn till denpågående studentekonomiska undersökningen att anledning saknas att biträda deförevarande yrkandena i motionerna 1973: 1729 och 1973: 1730. Imotionerna 1973: 642 (motivering i 1973: 241) och 1973: 1162 yrkas utredningoch förslag till ett system med värdesäkrad bidragsdel om . I motionen1973: 1727 påpekas att bidragsdelens andel av studiemedelsbeloppet urholkatskraftigt sedan 1964 års studiesociala reform. Motionärerna anhåller därför omförslag till värdesäkring av studiemedlen så att bidragsdelen ej urholkasytterligare. Motionärerna i motionen 1973: 1729 anser att av studiemedlen beräknade till av basbeloppet per termin bör utgå som bidrag ochmotionärerna i motionen 1973: 1730 att bidragsdelen bör knytas tillbasbeloppet. Enligt sistnämnda motion bör också en plan för höjning avbidragsdelen utarbetas så att denna i en första etapp kan återställas till av basbeloppet. Motionerna 1973: 1162 och 1973: 1729 innehåller härutöveryrkanden, den förra om förslag och den senare om beslut rörande kompensationtill tidigare låntagare som inte fått i bidrag. Motionsyrkandenom indexreglering av studiebidraget har avslagits av undertiden 19641971. redovisade yrkanden är mycket långtgående ochkostnadskrävande. Enligt gjorda uppskattningar skulle således en höjning avstudiebidraget till av studiemedlen leda till en merkostnad förbidragsdelen av i runt tal 88 milj. kr. Motionsförslagen, som inte skullemedföra att den studerande disponerade mera medel, framstår därför med tankepå det begränsade utrym- metför ytterligare reformer som föga realistiska. Utskottet vill dessutom erinraom att statsmakterna tidigare tagit ställning för en prioritering avstudiestödet till vuxenstuderande i den mån resurser kanställas till förfogande för studiesociala ändamål. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet bifall till motionerna i nu berörda delar. Enligtnu gällande bestämmelser kan deltidsstuderande i vuxenutbildningerhålla studielån men ej studiebidrag. CSN har i skrivelse den 29 november1972 föreslagit att sådana studerande skall erhålla studiemedel i form avbidrag och återbetalningspliktiga studiemedel. I propositionen föreslåsemellertid att dessa studerande skall erhålla rätt till återbetalningsphktigastudiemedel men ej till studiebidrag. Deltidsstuderande vid eftergymnasialautbildningsvägar har enligt gällande bestämmelser rätt till ocksåbidragsdelen. Motionärerna i motionen 1973: 1730 finner denna skillnadotillfredsställande och anser att bidraget skall utgå till samtliga studerandeinom studiemedelssystemet oavsett studieform. I propositionen har påpekats atterfarenheterna av systemet med studiemedel för deltidsstudier är ringaoch att frågan om studiestöd för vuxnas deltidsstudier tillhör de frågor somSVUX har att utreda. Utskottet anser mot bakgrund av detta uttalande attresultatet av SVUX:s arbete bör avvaktas innan slutlig ställning tas tillutformningen av studiestödet för nu ifrågavarande studerande. Utskottetavstyrker därför bifall till motionen i denna del. Studiemedelreduceras f. n. mot egen och makes inkomst och förmögenhet. Reglerna omhänsynstagande till makes inkomst innebär att studiemedlen reduceras med entredjedel av den del av inkomsten som Överstiger av basbeloppet perkalenderhalvår. har i denna del föreslagit attfribeloppet höjs till av basbeloppet per termin och att alla studerandegaranteras ett minimibelopp om av basbeloppet per termin. Mot sistnämndaförslag har emellertid utredningens ordförande reserverat sig. I propositionenföreslås att fribeloppsgränsen höjs till av basbeloppet per termin, ochatt reduceringen skall ske av inkomst därutöver. Motionärernai motionen 1973: 1724 anser att propositionens förslag innebär ett avsteg frånprincipen att varje människa skall betraktas som en ekonomiskt självständigindivid och hemställer om principbeslut innebärande att prövningen mot makesinkomst och förmögenhet skall slopas. I motionen 1973: 1729 begärs i enlighetmed utredningens förslag att fribeloppet höjs till av basbeloppet pertermin och att av basbeloppet per termin utgår oavsett makes inkomst ochförmögenhet. kostnadsberäkningar skulle ett slopande av prövningengentemot makes ekonomi under förutsättning att den grupp som då skulle kunnaerhålla studiemedel utnyttjade möj- ligheterna i samma utsträckning som andra grupperstuderande för /73 ha inneburit kostnader med 114 milj. kr.Utredningen har med hänsyn härtill och då den inte ansett det rimligt att genomföraen reform som skulle resultera i ett tillgodoseende av grupper med högreinkomster inte velat förorda ett slopande av inkomstprövningen. Medbeaktande av dessa synpunkter har föredraganden i propositionen förordat ökadeinsatser för grupper som har en årsinkomst mellan . Förslaget i motionen 1973: 1724 ligger helt i linje meddet synsätt som på allt fler områden vinner insteg och som innebär att makarskall betraktas som ekonomiskt självständiga rättssubjekt. Utskottet delarsåledes den priiicipiella grundsyn som kommer till uttryck i motionen 1973:1724. Med hänsyn till att frågan om kostnaderna för olika reformer enligtutskottets mening i princip bör bedömas med att beslut fattas rörandereformerna avstyrker emellertid utskottet motionen.